Emneevaluering for H2021  
Innhold
FYS1035 Fysikk og klimaendringer
FYS1120 Elektromagnetisme
FYS2160 Termodynamikk og statistisk fysikk
FYS3110 Kvantemekanikk
FYS3150 Computational Physics
FYS-STK3155/4155 Dataanalyse og maskinlæring med num. H2018
FYS3220 Lineær kretselektronikk
FYS3231/FYS4231 Sensorer og måleteknikk
Fys3280/4280 Halvlederkomponenter
FYS3600/4600 Romfysikk og teknologi
FYS3700/FYS4700 Biofysikk og medisinsk fysikk
FYS4110 Moderne kvantemekanikk
FYS4420/FYS9420 Eksperimentalteknikker i porøse og komplekse systemer
FYS4430/9430 Kondenserte fasers fysikk II
FYS4505 Metoder og instrumentering i kjerne- og partikkelfysikk
FYS4555 Partikkelfysikk
FYS4580 Nuclear Technology (H2017)
FYS4711 Stråling og stråledosimetri
FYS4720 Cellulær radiobiologi
FYS5810 Fysikkdidaktikk i praksis
FYS9465/4465
FYS-MENA4111 Kvantemekanisk modellering av nanomaterialer

FYS1035 Fysikk og klimaendringer
Navn og rolle på dialogmøtedeltagere
har ikke hatt dialogmøte, men har bedt studentene om sluttevaluering på nett og hatt tett dialog med dem underveis.

Underveisevalueringen hva kom frem, og hvordan er disse elementene fulgt opp?
5 studenter (av 10 aktive) svarte på underveisevaluering på nett, de etterspurte ingen endringer.

a) I hvilken grad har studentene de nødvendige og/eller forventede forkunnskaper for emnet?
i stor grad

b) Er det god sammenheng mellom emnets læringsmål og testing av disse ved eksamen el.l.?
ja

c) Hvordan har erfaringene med eksamen vært dette semesteret?
meget gode (prosjektoppgave + fremføring for hele gruppa med ekstern sensor, bestått/ikke bestått)

d) I hvilken grad har studentene oppnådd læringsmålene dette semesteret?
i stor grad

a) Spesielt gode erfaringer med emnet?
tett kontakt med studenter, stort engasjement

b) Hvilke erfaringer har dere med undervisningsaktivitetene hvor lærer studentene mest og minst, og er det aktiviteter som bør endres eller fjernes?
noen etterspør skriftlig materiale, det er under utarbeidelse (bok som skal utgis på universitetsforlaget)

c) Har emnet krav om aktiv deltagelse på gruppetimer. I såfall, hvordan har det blitt registrert og hvordan har dette fungert?
ingen bortsett fra siste (eksamen)

a) Hvor mange og hvilken type obligatoriske elementer har emnet dette semesteret?
2 (individuell tekst + gruppeoppgave)

b) Er det samsvar mellom arbeidsmengde for studentene og emnets vekting i studiepoeng?
ja

canvas og e-post, fungerer greit

Avsenders e-post
anjaroy@uio.no

FYS1120 Elektromagnetisme
Navn og rolle på dialogmøtedeltagere
"Anders Malthe-Sørenssen (emneansvarlig)
Jonas Boym Flaten (gruppelærer)
Rebecca Nguyen (student i Fys1120)
Nils Taubøl (fysisk fagutvalg)"

Underveisevalueringen hva kom frem, og hvordan er disse elementene fulgt opp?
"To elementer kom spesielt frem: ønsker om mer fysisk undervisning og noen mindre totalbelastning i semesteret.

Det som ble gjort var å gå fra en til to felles forelesninger og redusere antall lab-øvelser i emnet."

a) I hvilken grad har studentene de nødvendige og/eller forventede forkunnskaper for emnet?
"ELITE og MENA studentene har - fremdeles - noen manglende forkunnskaper. Bør kanskje utvikle tilpasset forkurs eller kompendium/digitalt kurs/forelesningsserie for disse studentene.

Noen studenter har ikke fysikk 2 - det kan gi noen utfordringer, f.eks. med bruk av høyrehåndsregelen."

b) Er det god sammenheng mellom emnets læringsmål og testing av disse ved eksamen el.l.?
Ok

c) Hvordan har erfaringene med eksamen vært dette semesteret?
"Prosjektoppgave: Vanskelig å få tilstrekkelig god veiledning med arbeidet med oppgavene underveis fordi gruppelærer ikke har tid til å sette seg inn i alle essayene. Rubrikken var noen vag. Det bør kanskje sikres at prosjektene får tilstrekkelig med tilbakemeldinger tidlig nok i prosessen.

Avsluttende eksamen: Tidsnød på eksamen - grunnet innleveringsformen og at man må skrive inn informasjon på arkene som skal scannes. Dette tar endel tid (10 minutter), og dette må være gjør før de 4 timene til eksamen.

Flervalgsoppgaver: Utfordrende når det ikke er løsningsforslag til tidligere flervalgsoppgaver. Kan man eventuelt legge til mulighet til å vise resonnement?"

d) I hvilken grad har studentene oppnådd læringsmålene dette semesteret?
Ok

a) Spesielt gode erfaringer med emnet?
"Computational essay gir mulighet til å fordype seg i et emne og det er bra.

Fint at ønskene fra midtveis ble tatt hensyn til."

b) Hvilke erfaringer har dere med undervisningsaktivitetene hvor lærer studentene mest og minst, og er det aktiviteter som bør endres eller fjernes?
"Gruppetimene gir godt utbytte.

Bør bruke mer tid til å gå gjennom pensum langsomt på forelesninger. Digitale forelesninger bør være som tilleggstøtte og ikke eneste undervisningstilbud.

Kan man eventuelt slå sammen essay og obliger gjennom hele året?"

c) Har emnet krav om aktiv deltagelse på gruppetimer. I såfall, hvordan har det blitt registrert og hvordan har dette fungert?
Nei.

a) Hvor mange og hvilken type obligatoriske elementer har emnet dette semesteret?
To obliger, en lab, og et prosjektarbeid som teller til eksamen.

b) Er det samsvar mellom arbeidsmengde for studentene og emnets vekting i studiepoeng?
Ok

Beskjeder på emnesiden og padlet.

Retting av obliger: bør være en frist for tilbakemeldinger til studentene.

Avsenders e-post
malthe@uio.no

FYS2160 Termodynamikk og statistisk fysikk
Navn og rolle på dialogmøtedeltagere
"Gulla Torvund (Studentrepresentant + FFU)
Line Pedersen (lærer)
Luiza Angheluta (Lærer)
Pavlo Mikheenko (Lærer)
Øyvind Fløvig (Lærer)
Dag Kristian Dysthe (Emneansvarlig)"

Underveisevalueringen hva kom frem, og hvordan er disse elementene fulgt opp?
"Samtaler mellom studentrepresentanter og emneansvarlig. 1. Møte: mer fysisk undervisning.
2. møte: formen på hjemmeeksamen og dermed formen på oblig-innleveringer
Dette ble fulgt opp veldig bra. Det ble store endringer etter disse møtene.
Vi foreslår en spørreundersøkelse til midtveisevaluering til neste år."

a) I hvilken grad har studentene de nødvendige og/eller forventede forkunnskaper for emnet?
Studentene har bra forkunnskaper.

b) Er det god sammenheng mellom emnets læringsmål og testing av disse ved eksamen el.l.?
"Fordi skoleeksamen ble gjort frivillig ble det bare testet ii en liten del av læringsmålene.
Det er bra samsvar mellom læringsmål og det som har vært undervist og testet i obliger, labber og ukeoppgaver underveis."

c) Hvordan har erfaringene med eksamen vært dette semesteret?
"Det var en morsom eksamen, men litt dårlig tid. Det gikk greitt å skrive rapporten.
Eksamen var 8 timer. Noen tenker at 48 timer hadde vært bedre.
Det kunne vært formidlet at man ikke trenger å få til alt.
Undervise mer i hvordan skrive effektivt så studentene ikke kaster for mye tid bort på formatteriing/latex."

d) I hvilken grad har studentene oppnådd læringsmålene dette semesteret?
Det virker som om studentene har oppnådd læringsmålene.

a) Spesielt gode erfaringer med emnet?
Gruppetimene har fungert veldig bra. Man har måttet engasjere seg litt i faget. Obligene har vært lærerike.

b) Hvilke erfaringer har dere med undervisningsaktivitetene hvor lærer studentene mest og minst, og er det aktiviteter som bør endres eller fjernes?
"Mange studenter syntes det var vanskelig hvordan organisere læringen sin i løpet av semesteret. Dette gikk kanskje ut over læringen. Mange studenter vil gjerne ha fysisk undervisning. 
En del studenter trodde forelesningene var ut over pensum og valgte derfor å ikke komme. Det bør gjøres klarere hva som er poenget med de forskjellige forelesningene (og andre undervisningsressurser) så det er lettere for studentene å velge.
Dreiniing av fokus mot mer vekt på å kunne anvende stoffet kreativt krever mer engasjement fra studentene. Både dette og de varierte undervisningsformene har skapt litt forvirriing blant studentene. Det oppfordres til klarere kommuniikasjon fra lærerne i fremtiden."

c) Har emnet krav om aktiv deltagelse på gruppetimer. I såfall, hvordan har det blitt registrert og hvordan har dette fungert?
Dersom man deltok på 10 gruppetimer slapp man en obligatorisk oblig. Det ble registrert oppmøte og mange hoppet over siste oblig.

a) Hvor mange og hvilken type obligatoriske elementer har emnet dette semesteret?
"2 labber med rapport
3 obliger"

b) Er det samsvar mellom arbeidsmengde for studentene og emnets vekting i studiepoeng?
Fin. Det virker som en normal belastning.

"Canvas: kunngjøringer
Padlet: Anonymiitet: fordel at man tør stille ""dumme"" spørsmål. Ulempen er at diskusjonen av og til blir usaklig og negativ.
Formidle tidlig i kurset at man ikke kan forvente at alt er enkelt og greitt og at man ikke trenger å klage med en gang men er litt misfornøyd... :-)
Google docs oversiktskjema over kurset er anderledes enn det andre gjør. Men det fungerte bra.
Epost i gruppetimer: fungerte fra lærere til studenter. Litt for mange spørsmål på epost fra studenter."

"Labben: Den kommer for tidlig. Noen studenter likte åpne oppgaver mens andre bare vil ha rett frem svar. 
Ikke-lineær tilpasniing har ikke studentene hatt før. Gi hjelp til det!
Formen på gruppetimene fungerte bra og lærerne fikk bra til opplegget.
Studentene liker målet om å ikke bare løse regneoppgaver, men også drive ""kreativ problemløsning"". Men det er nytt for dem, og de føler de mangler redskapene til å gjøre det. Det er et bredt modningsfag der noen deler burde vært undervist tidligere i utdanningen. 
Forslag: Bruke mer eksempler som diskuteres i forlesningene."

Avsenders e-post
dagkd@uio.no

FYS3110 Kvantemekanikk
Navn og rolle på dialogmøtedeltagere
"Olav Syljuåsen (emneansvarlig)
Magnus F. Ivarsen (gruppelærer)
Anna Hjertvik Aasen (student)
Christophe Kristian Blomsen (student)
Carl Petter Duedahl (student)"

Underveisevalueringen hva kom frem, og hvordan er disse elementene fulgt opp?
Studentene etterspurte flere gruppelærere. Dette ble fulgt opp med at Magnus opprettet et ekstra regneverksted på tirsdager. Generelt får studentene et lite sjokk når de oppdager hvor få undervisningsressurser dette emnet har sammenlignet med obligatoriske lavere-gradsemner.

a) I hvilken grad har studentene de nødvendige og/eller forventede forkunnskaper for emnet?
I stor grad. Men studentene mangler erfaring/trening med analytiske metoder som rekkeutvikling, trigonometriske identiteter og integrering. Generelt er de analytiske regneferdighetene blant UiO-studentene dårligere enn tilsvarende numeriske regneferdigheter. Dette er omvendt for utvekslingsstudentene.

b) Er det god sammenheng mellom emnets læringsmål og testing av disse ved eksamen el.l.?
Ja. Eksamen testet: Dirac-notasjon, tidsutvikling og måleresultater, harmonisk oscillator stige-operatorer. sammensatte spinn-1/2 systemer, unitære/idempotente operatorer, beregne forventningsverdier med stige-operatorer, hydrogenets finstruktur, fermioner, energinivåer i periodiske potensialer, Clebsch-Gordan koeffisienter, tidsavhengig perturbasjonstteori, kommutasjonsregler og degenerasjon, variasjonsmetoden, stasjonær perturbasjonsteori og bruk av symmetrier for å forenkle denne.

c) Hvordan har erfaringene med eksamen vært dette semesteret?
Midtveiseksamen (1 ukes hjemmeeksamen) var arbeidskrevende. Spesielt den siste deloppgaven var utfordrende. Uten å justere noe på poengsummene scorte de fleste meget bra, og noen fikk også full score. Slutteksamen gikk som digital eksamen i Silurveien. Den skilte godt imellom studentenes prestasjoner. Mange klarte seg helt greit, men dessverre var det for mange som strøk (27%). Litt uvanlig for dette året er at alle som strøk, gjorde det med god margin.

d) I hvilken grad har studentene oppnådd læringsmålene dette semesteret?
Blandet. Det er vanskelig å peke på noe spesielt. Men generelt scorer studentene dårlig på analytiske regneoppgaver. Så de oppgavene som tester konsepter der det inngår regning er ofte dårlig besvart.

a) Spesielt gode erfaringer med emnet?
Det var i år rekordmange påmeldte studenter (81). 61 av disse leverte midtveiseksamen og alle disse var påmeldt avsluttende eksamen. 55 leverte avsluttende eksamen. Forelesningene ble fulgt av 30-50 studenter, og det virket som om det var god stemning i StoreFy under forelesningene. Studentene er interesserte, og stort sett veldig positive og hyggelige. Det har også vært positivt med mange dyktige og interesserte utvekslingsstudenter.

b) Hvilke erfaringer har dere med undervisningsaktivitetene hvor lærer studentene mest og minst, og er det aktiviteter som bør endres eller fjernes?
"For de fleste studentene skjer mye av læringen når de arbeider med stoffet selv. Spesielt ukesoppgavene er viktige. Disse er spesialtilpasset og delt inn i nivåer. Oppgavene er generelt ment å være vanskelige for at studentene skal få utbytte av dem. Dette må det imidlertid opplyses bedre om for studentene på begynnelsen av kurset. -at det er meningen at disse ukesoppgavene skal være utfordrende, og at det ikke forventes at man skal forstå alt på innleveringstidspunktet. Noen har vært kritiske til at det er for kort tid på ukesoppgavene. Det er nok riktig å redusere omfanget noe på enkelte av settene.
	
I gruppetimene gis det hjelp til ukesoppgavene. Studentene setter åpenbart pris på disse siden de gjerne vil ha flere gruppetimer i dette kurset. Det er god stemning, og studentene hjelper hverandre. Hverandrevurderingen kan med fordel utvides med en time, noen av oppgavene kan med fordel forklares med plenumsregning (av gruppelærer) i tillegg til den skrevne fasiten.

Forelesningene er viktige for å lage ei ramme rundt stoffet og for å introdusere nytt materiale. Studentene setter stor pris på undervisning med kritt og tavle. 

Oppfatningen av læreboka blant studentene er blandet. Mange liker den fordi den er veldig lesbar og uformell. Mens andre misliker den fordi den ikke alltid forklarer presist nok og i nok detalj om mere formelle ting som Dirac-notasjon, tensor-produkt etc. Den nåværende læreboka brukes også i FYS2140, så den kan nok oppfattes som ett hakk for elementær for FYS3110. Den inneholder også lite om kvantedatamaskiner og moderne bruk av kvantemekanikk.
Vi vurderer derfor å skifte lærebok.  Vi vurderer boka: Berrera & Del Debbio, “Quantum Mechanics” (Helt ny fra Cambridge 2021). Den ser ut til å passe perfekt til FYS3110."

c) Har emnet krav om aktiv deltagelse på gruppetimer. I såfall, hvordan har det blitt registrert og hvordan har dette fungert?
Nei

a) Hvor mange og hvilken type obligatoriske elementer har emnet dette semesteret?
6 (av 12) ukesoppgaver må leveres inn, og man må delta på hverandrevurderingen hver gang man leverer inn noe.

b) Er det samsvar mellom arbeidsmengde for studentene og emnets vekting i studiepoeng?
"Stort sett. Men det er selvfølgelig individuelle forskjeller på studentene.

Det vi har lagt opp til er sånn cirka:
4 timer forelesning+ 2 timer gruppeundervisning + 6-7 timer egenstudie (lese bok, gjøre ukesoppgaver/oblig)"

Foreleser har brukt videopptak i StoreFy. Det fungerer stort sett greit.

"Vi har brukt Padlet. Padlet-erfaringen har vært heller dårlig dette året. Det har vært lite diskusjon om kvantemekanikk og få faglige svar fra studentene slik vi har sett tidligere på Piazza. Det har heller blitt et forum for anonyme mishagsytringer fra noen få frustrerte studenter. 
	
Mange studenter mener at FYS3110 er et vanskelig men givende emne."

Avsenders e-post
sylju@uio.no

FYS3150 Computational Physics
Navn og rolle på dialogmøtedeltagere
"Anders Kvellestad (emneansvarlig)
Even Marius Nordhagen (gruppelærer)
Maria Linea Horgen (gruppelærer)
René Alexander Ask (gruppelærer)
Mikkel Metzsch Jensen (gruppelærer)
Kaspara Skovli Gåsvær (gruppelærer)
Noémie Fritz (student)
Gianmarco Puleo (student)
Don Phillip Torres Bullecer (student)"

Underveisevalueringen hva kom frem, og hvordan er disse elementene fulgt opp?
"Format: anonymt nettskjema med tre spørsmål med poengskala 1-5, samt én kommetarboks for utfyllende kommentarer.
Ting vi lærte:
1) Vurdering av forelesninger, labgrupper og kursmateriell var generelt god. Alle poeng mellom 3 (medium) og 5 (god).
2) Flere studenter ønsket mer undervisning om C++, litt mindre om matematikken
3) Forslag om flytte deadline for prosjekter fra mandag til onsdag

Oppfølging: Litt mer fokus på C++ i senere forelesninger. Deadline på siste prosjekt endret fra mandag til onsdag."

a) I hvilken grad har studentene de nødvendige og/eller forventede forkunnskaper for emnet?
" En del studenter kunne trengt mer bakgrunn i sannsynlighet/statistikk
- Prosjekt 4 er enklere for studenter som har tatt termodynamikk / statistisk mekanikk
- Men å ikke ""vite alt"" på forhånd hjelper studentene å lære seg hvordan lære temaer på egenhånd, og fokusere på det faktiske numeriske problemet."

b) Er det god sammenheng mellom emnets læringsmål og testing av disse ved eksamen el.l.?
Ja.

c) Hvordan har erfaringene med eksamen vært dette semesteret?
" Bra og utfordrende. Lærerrikt. 
- Man lærer hvor mye tid det tar å få på plass alle de små detaljene som kreves for en god vitenskaplig rapport.
- Prosjekt 4 var ekstra omfattende, særlig fordi det tar lang tid å kjøre beregningene. Her kan vi gi bedre veiledning for å hjelpe studentene å planlegge tidsbruken.
- Opplevelsen kan avhenge mye av hvor god samarbeidet i studentgruppa fungerer. (Alle prosjektene er gruppearbeid.)"

d) I hvilken grad har studentene oppnådd læringsmålene dette semesteret?
" Studentene sier de har lært mye
- Vi har ikke tid til å forsøke å *anvende* alle algoritmene som diskuteres i kurset, så man lærer best de algoritmene man implementerer selv."

a) Spesielt gode erfaringer med emnet?
" Veldig god hjelp i labgruppene! (Kudos til gruppelærerne!)
- Nyttig med videopptak av forelesningene"

b) Hvilke erfaringer har dere med undervisningsaktivitetene hvor lærer studentene mest og minst, og er det aktiviteter som bør endres eller fjernes?
"Forelesninger:
- God erfaring med forelesningene
- Oversiktlige forelesninger

Labgrupper:
- Veldig nyttig, kunne (selvfølgelig) hatt bruk for enda flere gruppetimer"

c) Har emnet krav om aktiv deltagelse på gruppetimer. I såfall, hvordan har det blitt registrert og hvordan har dette fungert?
Nei.

a) Hvor mange og hvilken type obligatoriske elementer har emnet dette semesteret?
To obligatoriske oppgavesett (må få godkjent), tre karaktergivende prosjekter.

b) Er det samsvar mellom arbeidsmengde for studentene og emnets vekting i studiepoeng?
" Arbeidsmengde vil avhenge av antall studenter (1-4) i en gruppe, samt hvor godt samarbeidet i gruppa fungerer.
- Studentene opplever at arbeidsmengden generelt er høy.
- At kurset er prosjektbasert betyr at man ""alltid"" kan bruke litt mer tid på å forbedre prosjektrapporten"

" Vanligvis: beskjeder på emneside
- Når noe haster: beskjed på emneside + melding via Canvas (studentene mottar epostvarsel)
- Faglige/tekniske spørsmål: Forum på kursets GitHub-side (GitHubs ""Issues""-side)"

" Forslag: Bruk første labtime ved begynnelsen av et prosjekt til å fokusere på tekniske temaer, som git, kompilering/linking, innstallere ny software
- Mulighet for å bruke litt tid på labgruppene til felles undervisning (fra gruppelærer). Spør studentene hva de foretrekker.
- For studenter som ønsker det så kan foreleser forsøke å sette de sammen i grupper ved begynnelsen av semesteret.
- Sjekke underveis i semesteret hvordan samarbeidet går i de ulike studentgruppene.
- Vurdere å ha forelesninger og labgrupper på ulike dager. Gir flere muligheter for å stille spørsmål gjennom en vanlig uke.
- Forslag: fortelle studentene at de kan skru på GitHub-notifications for å få beskjed om nye spørsmål/diskusjoner på GitHub-forumet.
- Ville vært nyttig med mer info om hvordan skrive referanseliste, og bruk av BibTex"

Avsenders e-post
anderkve@uio.no

FYS5190/9190 Supersymmetry  (kun 2017:   2. hvert år)
Navn og rolle på dialogmøtedeltagere
"Kevin Cappa (student)
Are Raklev (emneansvarlig)"

Underveisevalueringen hva kom frem, og hvordan er disse elementene fulgt opp?
Underveisevaluering ble avglemt av faglærer.

a) I hvilken grad har studentene de nødvendige og/eller forventede forkunnskaper for emnet?
I andre halvdel av kurset kan det være vanskelig å henge med uten å ha hatt kvantefeltteorikurset fra før heller en samtidig.

b) Er det god sammenheng mellom emnets læringsmål og testing av disse ved eksamen el.l.?
Det er god sammenheng.

c) Hvordan har erfaringene med eksamen vært dette semesteret?
"Tydelige spørsmål på muntlig eksamen, men litt vanskelig å ""lese"" sensor på eksamen."

d) I hvilken grad har studentene oppnådd læringsmålene dette semesteret?
Basert på eksamensresultatene og de innleverte oppgavene virker det som at studentene har hatt et godt læringsutbytte.

a) Spesielt gode erfaringer med emnet?
Gode forlesninger (bruk av tavle) og forelesningsnotater.

b) Hvilke erfaringer har dere med undervisningsaktivitetene hvor lærer studentene mest og minst, og er det aktiviteter som bør endres eller fjernes?
Studentene lærer mye av innleveringsoppgave. Det mangler skikkelige ukesoppgaver.

c) Har emnet krav om aktiv deltagelse på gruppetimer. I såfall, hvordan har det blitt registrert og hvordan har dette fungert?
Nei.

a) Hvor mange og hvilken type obligatoriske elementer har emnet dette semesteret?
Kurset har hatt en obligatorisk innlevering med karakter bestående av et fire siders essay om selvvalgt emne.

b) Er det samsvar mellom arbeidsmengde for studentene og emnets vekting i studiepoeng?
Ja, 10 studiepoeng er riktig.

Vi har brukt epost og vi har brukt beskjeder på semstersidene. Man kan vurdere å bruke Canvas ved senere anledning.

Et faglig spennende kurs, men det hadde vært godt med flere leseanbefallinger og referanser til andre lærebøker på de forskjellige temaene.

Avsenders e-post
ahye@uio.no

MENA9510 Advanced characterization methods
Navn og rolle på dialogmøtedeltagere
"Eduard Monakhov(Emneansvarlig)
Nicole Assmann (student)
Emil Herman Frøen (student)"

Underveisevalueringen hva kom frem, og hvordan er disse elementene fulgt opp?

a) I hvilken grad har studentene de nødvendige og/eller forventede forkunnskaper for emnet?
"Input fra studentene: fra ""Godt nok for de fleste temaene, ettersom teorien var heller grunnleggende."" til ""Fully adequate"""

b) Er det god sammenheng mellom emnets læringsmål og testing av disse ved eksamen el.l.?
Eksamen (rapport) dekker nødvendigvis hovedpunktene

c) Hvordan har erfaringene med eksamen vært dette semesteret?

d) I hvilken grad har studentene oppnådd læringsmålene dette semesteret?

a) Spesielt gode erfaringer med emnet?
Very flexible lecturers, gave it many thoughts to keep the task interesting.

b) Hvilke erfaringer har dere med undervisningsaktivitetene hvor lærer studentene mest og minst, og er det aktiviteter som bør endres eller fjernes?
The training on different techniques is given by experts in the corresponding techniques, so the impressions are different. Some exercises were considered as excellent, some have to be improved.

c) Har emnet krav om aktiv deltagelse på gruppetimer. I såfall, hvordan har det blitt registrert og hvordan har dette fungert?
Fysiske

a) Hvor mange og hvilken type obligatoriske elementer har emnet dette semesteret?
"4 modules with total 8 experimental techniques. 
8 chapters in the final report (by the number of the techniques)"

b) Er det samsvar mellom arbeidsmengde for studentene og emnets vekting i studiepoeng?
"5 ECTS for this course
Approximately corresponds to the work load"

"Canvas and e-mail.
E-mail was easier to use. Canvas seems to be more a file sharing portal."

Avsenders e-post
edouard@uio.no

FYS4340/9340 Diffraksjonsmetoder og elektronmikroskopi
Navn og rolle på dialogmøtedeltagere
"Fredrik S. Hage (Emneansvarlig)
Møtet var satt opp på Zoom, men ingen av studentene møtte.
Fikk derimot tilbakemelding på Padlet av Mathilde Ingeborg Nilsen Verne (student) + noen anonyme studenter."

Underveisevalueringen hva kom frem, og hvordan er disse elementene fulgt opp?
"Følgende kom fram: 

- Ikke vent så lenge på at studentene skal svare på spørsmål under forelesninger og gruppetimer.
Oppfølgning: Fulgte forslag. Tilbakemelding om «bedre flyt» i forelesningene.  

- Flott at studentene blir gjort oppmerksomme på når det er viktig at de leser på pensum før undervisning. 
Oppfølgning: fortsatte med dette. 

- Bra å ha med figur og sidenummer fra pensumbøker i slides.
Oppfølgning: fortsatte med dette.
 
- Presisere klarere i pensumlisten hvilke deler som er ""mindre viktige"". 
Oppfølgning: la til dette i revidert pensumliste. Gjelder for det meste underseksjoner med matematiske utledninger som ikke er essensielle for forståelse."

a) I hvilken grad har studentene de nødvendige og/eller forventede forkunnskaper for emnet?
Litt varierende bakgrunn. De fleste studentene fra MENA programmet hadde nødvendig bakgrunn. Studenter uten MENA og/ eller faststoff-fysikk bakgrunn hadde litt større utfordringer. Opplevelsen til emneansvarlig og tilbakemelding fra studentene er at studentene uten nødvendig/ ønsket bakgrunn, som fulgte kurset hele semesteret, klarte å hente seg inn her.

b) Er det god sammenheng mellom emnets læringsmål og testing av disse ved eksamen el.l.?
Emneansvarlig mener dette er tilfelle. Dette er også oppfatningen til studentene. Studentene påpekte videre at det er par temaer har være litt mindre fokusert på enn resten av pensum (EELS+EDS og prøvepreparereing). Dette var et bevisst valg fra emneansvarlig for å ikke overbelaste studentene med arbeid. Å fokusere mer på dette til neste år vurderes, men kan i så fall bety et noe redusert fokus på et eller flere andre temaer.

c) Hvordan har erfaringene med eksamen vært dette semesteret?
Både studenter og faglærere hadde en god opplevelse av eksamen. Studentene mener at spørsmålene var godt koblet opp mot læringsmålene.  Det skal her nevnes at det er ønsket at unøyaktigheter hadde blitt påpekt når de dukket opp under eksamen, for å gi kandidaten mulighet til å reflektere og diskutere rundt dette. Dette vurderes fram til neste eksamen.

d) I hvilken grad har studentene oppnådd læringsmålene dette semesteret?
De aller fleste studentene oppnådde til en stor eller veldig stor grad læringsmålene. Dette er reflektert i karakterfordelingen: A 5, B 3, C 1, D 1, E 1, PhD-nivå (9340) Godkjent 1. Et fåtall studenter med lav måloppnåelse skilte seg her ut. Alle studentene som gikk opp til eksamen bestod. Strategier for å løfte nivået til fremtidige svakere studenter vurderes. Tilbakemelding fra studentene her: tilfredsstillende måloppnåelse.

a) Spesielt gode erfaringer med emnet?
"Emneansvarlig erfarte at de fleste studentene var engasjerte og trivdes godt med undervisningen, og stilte mange og gode spørsmål gjennom hele semesteret. Virket også som de satt pris på å være med på å velge artikkel de skulle presentere (obligatorisk).  

Tilbakemeldinger fra studenter er at:
- emnet var bra og veldig interessant, passet for mange bakgrunner, og gav en god oversikt over mulighetene i TEM. 
- emneansvarlig var dedikert til og virkelig brydde seg om studentenes læring, var en god foreleser (med en noe ukonvensjonell, mer avslappet tilnærming), var tilgjengelig for diskusjoner og for å svare på spørsmål (via mail og muntlig, både i og utenfor «klasserommet»)."

b) Hvilke erfaringer har dere med undervisningsaktivitetene hvor lærer studentene mest og minst, og er det aktiviteter som bør endres eller fjernes?
"Her påpekte studentene forskjellige momenter: 

- Likte gjesteforelesninger (forsker, UiO og vit. ansatt., NTNU). Disse koblet pensum direkte til aktuell forskning ved UiO og NTNU.
Emneansvarlig mener dette var nytting for læringsutbytte og kobling til forskning. Ønsker å beholde dette. 

- Laboratorier var moro, dog kunne vært mer «hands on». Men, de ser her at mer tid til «hands on» betyr mindre tid til andre aktiviteter. 
Emneansvarlig vurderer muligheten for å øke labtid, se under. 

- Kollokvier/ gruppetimer var nyttige for læringsutbytte. 
Emneansvarlig erfarer at tiden brukt i kollokvier/ gruppetimer var veldig viktig for å hjelpe studentene oppklare en rekke misforståelser og fylle inn kunnskapshull. Mistenker at dette i stor grad har bidratt til en så god måloppnåelse for de fleste studentene. Ønsker å beholde dette.

Økning i labtid vurderes opp mot å kutte/ endre i andre deler av læringstilbudet.  Oppfattet læringsutbytte av gruppetimer betyr at det nok er lite hensiktsmessig å kutte i disse. Mulig forelesningstiden kan reduseres noe, da evt. med hjelp av digitale resurser, f.eks. «flipped classroom», for å frigjøre undervisningstid. På den andre siden, å bruke «flipped classroom» vil øke arbeidsbelastningen på studentene (som allerede er oppfattet å være innenfor normert ramme)."

c) Har emnet krav om aktiv deltagelse på gruppetimer. I såfall, hvordan har det blitt registrert og hvordan har dette fungert?
Emnet har ikke hatt krav om aktiv deltagelse på gruppetimer.  Gruppetimene har vært fysiske.

a) Hvor mange og hvilken type obligatoriske elementer har emnet dette semesteret?
Et obligatorisk element: individuell presentasjon av vitenskapelig artikkel (relevant til pensum). Studentene fikk mulighet til å foreslå artikler, noe de fleste valgte å gjøre. Emneansvarlig stod for endelig utvelgelse av artikler her.

b) Er det samsvar mellom arbeidsmengde for studentene og emnets vekting i studiepoeng?
"Studentene mener arbeidsmengde var innenfor normert belastning, muligens opp mot mot øvre grense (10 studiepoeng). 
Emneansvarlig er enig."

Kommunikasjon via e-mail, Canvas og Padlet. Padlet ble i veldig liten grad benyttet, studentene foretrakk for det meste e-mail og Canvas. Studentene og emneansvarlig mener begge at kommunikasjon over e-mail og Canvas fungerte bra.

Pensum var tatt fra deler av tre bøker. Dette har blitt påpekt som en barriere for å sette i gang med lesing. Emneansvarlig ser her poenget, men mener likevel dette er nødvendig for å nyttiggjøre seg av de mest oppdaterte og best tilrettelagte læringsressursene. TEM er i dag et fagfelt i stadig endring, hvor det ikke for øyeblikket er mulig å finne en bok som «dekker alt» av basiskunnskap og samtidig ikke er betydelig utdatert på et eller flere viktige områder.

Avsenders e-post
fredrsh@uio.no

FYS4220 Sanntids og embedded datasystemer
Navn og rolle på dialogmøtedeltagere
"Sluttevaluering for FYS4220 ble gjennomført ved bruk at et evalueringsskjema som studentene ble bedt om å fylle ut i etterkant av muntlig eksamen.

Antall studenter som gjennomførte eksamen: 12 (15 i 2020)
Antall studenter som svarte på spørreskjema: 7 (8 i 2020)
Svarprosent: 58% (53% i 2020)

Det ble gjennomført muntlig eksamen på Zoom."

Underveisevalueringen hva kom frem, og hvordan er disse elementene fulgt opp?
Det ble dessverre ikke gjennomført en dedikert underveisevaluering.

a) I hvilken grad har studentene de nødvendige og/eller forventede forkunnskaper for emnet?
"Her svarer 6 at de mener at de har tilstrekkelig med forkunnskaper og 1 student at hen for
det meste har tilstrekkelig med forkunnskaper."

b) Er det god sammenheng mellom emnets læringsmål og testing av disse ved eksamen el.l.?
Her svarer alle 7 at det er veldig godt samsvar.

c) Hvordan har erfaringene med eksamen vært dette semesteret?
"Her har ble det stilt tre relevante spørsmål:

Hva synes du om nivået/vanskelighetsgraden til eksamen:
1 svarer her at den er vanskelig
2 svarer vanskelig men håndterbar
3 svarer passende 
1 svarer lett men likevel tilstrekkelig for å teste relevant kunnskap
0 svarer for lett

Hvordan var din erfaring med muntlig eksamen på Zoom
6 svarer veldig bra
1 svarer veldig dårlig 

Hvilken form for eksamen foretrekker du?
5 svarer muntlig eksamen
1 svarer vanlig skriftlig eksamen
1 svarer oppgaver eller prosjektoppgave med karakter og ingen eksamen.

I etterkant av eksamen har en student uttrykt at hen hadde en dårlig opplevelse på eksamen. Vi har diskutert denne opplevelsen og student har også fått en uttalese fra sensor. Både studenten og jeg er nok enig i at dette skyldes at studenten ikke var tilstrekklig forberedet på formatet muntlig eksamen. Det skal sies at det var første gang studenten hadde muntlig eksamen.  

Generelt er likevel inntrykket at studentene har vært godt fornøyd med gjennomføringen muntlig eksamen i år."

d) I hvilken grad har studentene oppnådd læringsmålene dette semesteret?
"4 svarer at de synes de oppnår læringsmålene på en tilfredsstillende måte
3 svarer at de synes de oppnår noen av læringsmålene tilfredsstillende, men ikke alle.
0 svarer at de ikke synes de oppnår læringsmålene tilfredsstillende"

a) Spesielt gode erfaringer med emnet?
"Basert på svarene i spørreundersøkelsen vurdere jeg det som at studentene setter pris på de innspilte tematiske videoene og et opplegg hvor tema og relatert video blir presentert hver uke. Det ser også ut som at praktiske oppgaver (lab/prosjekt) som strekker seg over hele semesteret og dekker mesteparten av pensum fungerer bra. 

Muligheten for individuelle møter på Zoom og ressursene på canvas/github ble også trukket fram som positivt."

b) Hvilke erfaringer har dere med undervisningsaktivitetene hvor lærer studentene mest og minst, og er det aktiviteter som bør endres eller fjernes?
"Basert på svarene fra vurderer jeg det som unkdervisningsaktivitetene har vært passende. Gjennomføringen i år har basert seg på innspilte tematiske videoer, anbefalt litteratur (inkl. egenprodusert webside), og oppfølging på lab/Zoom. Det har ikke blitt gjennomført tradisjonelle forelesninger. 

Det skal likevel nevnes at en kommenterer peker på at det godt kunne vært lagt opp til mer grupperarbeid og contact teaching. Her tolker jeg kontakt teaching som mer tradisjonell undervisning / instruksjon."

c) Har emnet krav om aktiv deltagelse på gruppetimer. I såfall, hvordan har det blitt registrert og hvordan har dette fungert?
Det var ingen krav til deltagales på gruppetimer. Lab/prosjekt ble gjennomført individuelt men med oppfordring om at studentene bør samarbeide på eget initiativ.

a) Hvor mange og hvilken type obligatoriske elementer har emnet dette semesteret?
Det har vært 1 obligatorisk prosjektoppgave som har strukket seg over det meste av semesteret.

b) Er det samsvar mellom arbeidsmengde for studentene og emnets vekting i studiepoeng?
"Her svarer alle studentene at det er en god sammenheng. Sammenlignet med andre emner 
svarer 5 studenter at arbeidsmengden er gjennomsnittlig og 2 studenter at arbeidsmengden er litt lavere. 
Det ser også ut som om arbeidsmengden på prosjekt/lab er passende til litt høy."

Fellesinformasjon har hovedsaklig blitt gitt som meldinger på Canvas. Noen ganger har samme melding også blitt postet på semestersidene(vortex). For individuell kommunikasjon har det vært en blanding mellom e-post og direkte meldinger på Canvas i tillegg til Zoom-møter. Rundt halvparten av studentene jobbet i år full/deltid i tillegg til studiene, og var dermed ikke tilstede fysisk på lab.

Avsenders e-post
ketilroe@uio.no

Fys4170 Relativistisk kvantefeltteori
Navn og rolle på dialogmøtedeltagere
Jan Olav Eeg (emneansvarlig)

Underveisevalueringen hva kom frem, og hvordan er disse elementene fulgt opp?
"Jeg lag. Det var varierende tilit til lærebokaa et skjema (pdf-fil)som blei delt ut (fysisk, og tilgjengelig på emnesida). På de fleste  spørsmåla kunne en svare ""good, acceptable, bad"" . Det blei da typisk svart ""acceptable"". Det var varierende tillit til læreboka. (både fra mi side og studentenes side)
Dette gjorde at jeg skreiv ""lecture-notes"" (pdf-fil inkludert noen figurer) på 71 sider."

a) I hvilken grad har studentene de nødvendige og/eller forventede forkunnskaper for emnet?
Så langt jeg har forstått hadde studentene rimelig gode forkunnskaper for kurset.

b) Er det god sammenheng mellom emnets læringsmål og testing av disse ved eksamen el.l.?
Bortsett fra noen få (3-4 stykk av 26 møtte av 35 påmeldte) viste resultatet en god fordeling av A,B og C.

c) Hvordan har erfaringene med eksamen vært dette semesteret?
Se b)

d) I hvilken grad har studentene oppnådd læringsmålene dette semesteret?
Rimelig bra (se b))

a) Spesielt gode erfaringer med emnet?
Mi erfaring er at forelesningene har fungert greit.  Studentene har stilt releante spørsmåls undervegs.

b) Hvilke erfaringer har dere med undervisningsaktivitetene hvor lærer studentene mest og minst, og er det aktiviteter som bør endres eller fjernes?
"Ingenting- hverken  forelesninger eller gruppetimer bør fjernes.
Hvor de lærer mest og minst er vanskelig for meg å si. Begge disse aktivitetene er nødvendige."

c) Har emnet krav om aktiv deltagelse på gruppetimer. I såfall, hvordan har det blitt registrert og hvordan har dette fungert?
Ingen obligatoriske aktiviteter.

a) Hvor mange og hvilken type obligatoriske elementer har emnet dette semesteret?
Ingen obligatoriske aktiviteter. Dette er vel greitt på dette nivået.

b) Er det samsvar mellom arbeidsmengde for studentene og emnets vekting i studiepoeng?
"Jeg har inntrykk av at mange av studentene  har jobba bra, men jeg kan ikke vurdere hvor mange timer. Kurset går nok for å væra vanskelig
Likevel trur jeg svaret er : JA"

"Ved forelesningene og ved meldinger på emnesida
(der også undervisningsmateriale har vært lagt ut)"

Kan ikke komma på noe.....

Avsenders e-post
janolav@uio.no

Writing 
Navn og rolle på dialogmøtedeltagere
"Wanja Paulsen (emneansvarlig)
Robin Grongstad Kjus (student)"

Underveisevalueringen hva kom frem, og hvordan er disse elementene fulgt opp?

a) I hvilken grad har studentene de nødvendige og/eller forventede forkunnskaper for emnet?
"Studentene har gjennomført en bachelorgrad i FA/ELITE. Det er varierende hvor mye hver student har lest vitenskapelige artikler, da dette ikke er en obligatorisk del av undervisningen. Det er merkbart at ELITE har lest færre vitenskapelige tekster enn FA.

Studentene har erfaring med å skrive rapporter og lignende gjennom bachelorgraden."

b) Er det god sammenheng mellom emnets læringsmål og testing av disse ved eksamen el.l.?
Dette faget har ikke eksamen. Målet med faget er å levere en prosjektbeskrivelse, som er obligatorisk for alle studenter.

c) Hvordan har erfaringene med eksamen vært dette semesteret?
"Dette faget har ikke eksamen. Målet med faget er å skrive/levere en prosjektbeskrivelse.

Det er stor variasjon på hvordan forskningsgruppene gjennomfører prosjektbeskrivelser. Noen studenter må skrive egen prosjektbeskrivelse ved å lese vitenskapelige artikler, mens andre studenter får hele prosjektbeskrivelsen ferdigskrevet av veileder."

d) I hvilken grad har studentene oppnådd læringsmålene dette semesteret?
"Det er ikke læringsmål i dette faget. Studenter har gjort følgende:
- Lese vitenskapelige artikler i sitt eget og i fremmede felt.
- Skrevet tekster basert på disse vitenskapelige artiklene.
- Lært metoder og verktøy for å gjøre skriveprosessen lettere å gjennomføre.
- Gitt tilbakemelding til hverandres tekster."

a) Spesielt gode erfaringer med emnet?
"Jeg likte at vi fikk tid på slutten til å jobbe med prosjektbeskrivelsen og at vi fikk hjelp til det når vi trengte det. 

Jeg likte at vi fikk artikler å lese helt i starten. Artiklene vi leste var ganske lange i forhold til tiden det var satt av i faget. Hver time varte jo kun i 45 minutter. Dette kan hende var fordi jeg ikke brukte teknikkene vi fikk til å lese artiklene, da hadde det kanskje gått fortere."

b) Hvilke erfaringer har dere med undervisningsaktivitetene hvor lærer studentene mest og minst, og er det aktiviteter som bør endres eller fjernes?
"Lærte mest: Lærte raskt relevansen i å lese vitenskapelige artikler, dette har jeg aldri gjort før. Fikk erfaring i dette. En grei måte å få innblikk i hvordan man er masterstudent på fysisk institutt. Føltes mest ut som en oppfriskning i metoder vi har lært tidligere. Diskusjonene var nyttige.

Lærte minst: Metodene for å lese artikler var repetisjon etter min mening. Introduksjonen i timene der vi valgte et banalt tema å skrive om var veldig lite nyttig."

c) Har emnet krav om aktiv deltagelse på gruppetimer. I såfall, hvordan har det blitt registrert og hvordan har dette fungert?
"Det var oppmøte i 8/12 undervisningstimer for å få faget godkjent. Alle timene har vært fysiske med mulighet for å delta på digital time.

Robin: Jeg tror jeg hadde droppet mange timer hvis ikke det var for at det var obligatorisk. Men jeg likte kravet om å aktivt delta i timen."

a) Hvor mange og hvilken type obligatoriske elementer har emnet dette semesteret?
Det var oppmøte i 8/12 undervisningstimer.

b) Er det samsvar mellom arbeidsmengde for studentene og emnets vekting i studiepoeng?
Det er ikke studiepoeng i dette faget.

Faget var ikke tungt nok til å behøve andre kommunikasjonsformer enn kommunikasjon i timene og på email.

"Synes du det var nødvendig at du tok faget? 
Robin: Synes det var helt greit.

Gjorde faget deg mer forberedt til å starte på mastergraden? Robin: Ja, det hjalp oss å forberede oss på å starte på en prosjektbeskrivelse og oppgaven."

Avsenders e-post
wanjap@uio.no

FYS4170 Relativistisk kvantefeltteori
Navn og rolle på dialogmøtedeltagere
"Jan Olav Eeg
Lasse Lorentz Braseth
Andrea Jensen Marthinussen
Carl Martin Fevang"

Underveisevalueringen hva kom frem, og hvordan er disse elementene fulgt opp?
 Her ble det utlevert et ark med spørsmål med svaralternativer bad, acceptable og good. Typiske svarte studentene acceptable på det meste.

a) I hvilken grad har studentene de nødvendige og/eller forventede forkunnskaper for emnet?
" Burde hatt mer matematikk (gruppeteori)
- Litt stort sprik mellom FYS3140, FYS3120 og FYS4170
- Generell følelse at dette faget introduserer mye nytt"

b) Er det god sammenheng mellom emnets læringsmål og testing av disse ved eksamen el.l.?
 Ja. Fin oppdeling med hjemmeeksamen til midtveis og muntlig avsluttende. Fikk da testet både kvalitativ og kvantitativ kunnskap.

c) Hvordan har erfaringene med eksamen vært dette semesteret?
 Midtveis var kanskje lang og tung.

d) I hvilken grad har studentene oppnådd læringsmålene dette semesteret?
" Generelt virker det som studentene har lært mye nytt. 
- Litt tynt om kvantisering av vektorfelt
- Litt tynt om QCD"

a) Spesielt gode erfaringer med emnet?
" Ukesoppgaver har vært til stor hjelp.
- Fin balanse mellom forelesning og oppgaver"

b) Hvilke erfaringer har dere med undervisningsaktivitetene hvor lærer studentene mest og minst, og er det aktiviteter som bør endres eller fjernes?
 Lærte mest av oppgaver etter forelesning.

c) Har emnet krav om aktiv deltagelse på gruppetimer. I såfall, hvordan har det blitt registrert og hvordan har dette fungert?
 Nei

a) Hvor mange og hvilken type obligatoriske elementer har emnet dette semesteret?
 Midtveiseksamen

b) Er det samsvar mellom arbeidsmengde for studentene og emnets vekting i studiepoeng?
 Dette varierer fra student til student, men generelt tar dette faget mer tid enn andre fag.

" Epost, emnesiden og personlig kommunikasjon.
- Epost har fungert bra."

 Generelt fornøyd med oppsettet og læringsutbyttet.

Avsenders e-post
lasselb@uio.no

FYS-STK3155/4155 Dataanalyse og maskinlæring med num. H2018
Navn og rolle på dialogmøtedeltagere
Anonym spørreundersøkelse sendt ut til alle studenter.

Underveisevalueringen hva kom frem, og hvordan er disse elementene fulgt opp?
Vi møter studentene på datalab ukentlig og spør om hvordan materialet oppfattes mens de jobber med prosjekter. Det er en kontinuerlig feedback fra studentene som gjør at læringsprosessen kan korrigeres kontinuerlig. Ingen midtvegsevaluering.

a) I hvilken grad har studentene de nødvendige og/eller forventede forkunnskaper for emnet?
Mange studenter mangler en god nok kunnskap i statistikk. Dette blir betra undervegs i semesteret med mange praktiske eksempler. Maskinlæring er omtrent det same som statistisk læring. Statistikk og sannsynslære er viktige element. Alle studentene kan programmere og er fortrolige med nødvendige kunnskaper i lineær algebra.

b) Er det god sammenheng mellom emnets læringsmål og testing av disse ved eksamen el.l.?
Unisont ja fra studentene side om dette. Læringsmaterialet er lett tilgjengelig, se kommentarer nedenfor, og det er lett å være student utenfor campus. Læringsmåla er gjenspegla i en aktiv læringsprosess hvor studenter jobber med prosjekter for å utdjupe teorien. Tilbakemeldingene nedenfor sier sitt.

c) Hvordan har erfaringene med eksamen vært dette semesteret?
Dette er et prosjektbasert kurs, se tilbakemeldinger lenger nede.

d) I hvilken grad har studentene oppnådd læringsmålene dette semesteret?
Studentene svarte at deres kunnskaper om maskinlæring var blitt klart tilfredstilt. Det store flertallet var svært nøgde med oppnåing av læringsmåla.

a) Spesielt gode erfaringer med emnet?
"Studentene blei stilt følgende spørsmål:
What aspects of this course were most useful or valuable?
Her er svara:
Each of the projects were a learning-step. Although, demanding and difficult the student gains knowledge and develops intuition towards a specific topic (a project) achieving an intuitive understanding of the subject at hand. Which very few courses provide. And from my own perspective this is the best way to learn. Through trial and error and being put to the task to solve a given problem. The projects provided through this course let us expand on our skill sets when it comes to data analysis and machine learning and these two are very useful to have in a master thesis regarding Physics.
Lecture slides with example code
The active learning through completing projects. In this subject it is very hard to learn without working on the coding part together with trying to understand the mathematics behind.
The instructure and the structure of the course
The projects required a high degree of critical thinking, which I find especially important in machine learning. The projects also made us learn the basics of machine learning thoroughly, instead of rushing through them.
Project
The projects allowed for deep understanding of the curriculum through thourogh and involved objectives that both clearly pointed out how what to answer while also allowing for us to structure our reports as we saw fit. Forcing us to ""pave our own road"" as we worked with the projects gave an insight to the curriculum rarely experienced in other, more ""conventional"" courses. Also, the possibility to choose our own dataset for project3 was valuable, as it served to both learn concepts from the course as well as general skills in independantly creating our own project from scratch.
Hands-on experience with data analysis and machine learning
Hands on tasks. Learned a lot more than just pure theory.
Learning to design ML-architecture, and how to verify such implementations
Availability of the professor, he is the best!
online material and project-oriented teaching
Getting a hands on experience with machine learning, for which the practical experience really tied the theory together.
The projects made this course very creative and inspirational and the last project sparked an idea that could result in a publication for my PhD
The practical parts.
The labs as well as the lectures/lecture notes"

b) Hvilke erfaringer har dere med undervisningsaktivitetene hvor lærer studentene mest og minst, og er det aktiviteter som bør endres eller fjernes?
"Følgende spørsmål blei stilt studentene:
This is a project based course and we as teachers would like to keep it as it is since we see very clearly that people who attend this course have a very good learning outcome. Project based courses are however demanding (and expensive seen from the university admin) when it comes to proper feedback and evaluations. Feel free to discuss whether you found a project-based and active learning approach useful. Feel also free to comment upon things we can improve upon or alternative ways to assess whether the learning outcomes have been achieved. Would you for example prefer a standard 4 hours written exam be something you would prefer?  Or other alternatives to projects? We would very much value your thoughts here since projects are an essential part of this course.

Her fylgjer svara:

From my own perspective this is the best way to learn. Through trial and error and being put to the task to solve a given problem. The projects provided through this course let us expand on our skill sets when it comes to data analysis and machine learning and these two are very useful to have in a master thesis regarding Physics. I much prefer it to have 3 demanding projects than having to sift through an entire curriculum to prepare for a 4 hour written exam. This type of learning although more demanding is vastly superior and makes it so the student is properly informed and capable of tackling similar tasks that are very common and relevant in Science.
I clearly see a lot of advantages in making the course project-based, since programming and machine learning is often learning by doing. If someone hasn't written a real report before, they will definitely learn a lot. However, it seems almost impossible to do the project alone. Therefore, it is important to find good, motivated and hardworking group partners. In this context, the possibility to get extra points for the final project was a good idea.
As I see it, without the projects, it would have been very difficult to get the same level of coding and understanding of machine learning, as it takes a lot of active learning ( at least for me).
I liked the project based structure. However, I think it could be a little less writing and more coding. For example set a maximum number of words.
I wouldn't change the format of the course - the learning outcome from this course is bar none.
I feel the current setup work great. If another setup is required, I would not have wanted a written exam who counted 100%. Maybe a graded project and a exam with a 60/40 split.
I believe that my previous answers have favoured project based learning.
The learning outcome I get from project based classes are much better compared to the classes with a 4 hours written exam. This is mostly due to the amount of work needed to complete the projects properly. I do think this course should continue being a project based course, due to the fact that the hands-on experience is very valuable and hard to achieve to this extent otherwise.
The way this course is currently is without a doubt superior to a regular 4-hour exam. Not only are you forced to work intensively with the course throughout the whole semester, and not just rely on cramming a few days before, but you are also getting hands-on experience by applying the theory you learn. This gives you tangible knowledge, and the knowledge is way more likely to stick - as you are constantly applying it, and not just memorizing it for the final exam.

Projects are fantastic!
I love projectbased courses, and I learn much more from them, all though they take more time. Non the less, I have a much better understanding of the subjects whilst doing projects, and they are way more fun. We also get a taste of working in teams, as one would do as a researcher or in industry, which is very beneficial. With a 4 hour exam, people could have a bad day, and with subjects such as machine learning, it makes no sense to condense it into a 4 hour written exam, when you can show much more understanding doing projects. I highly recommend taking this course, project based is the best!
Project-based learning is the optimal way of teaching a subject where programming or any practical ability has to be developed. I think this has helped me retaing all the information needed to pass the course and be prepared for further work in the field.
PROJECT BASED IS THE WAY TO GO FOR THIS COURSE! I really like this form and I strongly agree that this is boosting the learning outcome and giving the students a far better insight compared to what a four hours exam would do. However, I agree that the projects force the students to work harder, but I would rather say that the standard exam (4 hours for instance) allow the students to be lazy and taking the easy way through (or studying in a more tactical manner for good grades only), thus missing a lot of the things you get by the hands on project experience.
The projects were hard, but the results and discussions (with for instance lecturer) were very rewarding and inspirational. This makes this course able to inspire and promote creative thinking which, I believe, is what is needed to solve problems in an increasingly complex word.
I liked the project based learning approach. It could be nice to have some more questions about the theory in the projects.
Please keep it project based, a course about programming and machine learning can't under any circumstances be graded fairly with a 4 hour exam. Also project based learning is super useful, given the fact that you actively work with the material. I think the course would significantly degrade in quality if the grading of the course was made into a standard 4 hour exam. Please, keep it project based."

c) Har emnet krav om aktiv deltagelse på gruppetimer. I såfall, hvordan har det blitt registrert og hvordan har dette fungert?
Ingen krav om å vera fysisk tilstede, studentene veljer sjøl. Materialet er tilrettelagt for fjernstudier. Vi har hatt flere enkeltemne studenter fra andre universitet.

a) Hvor mange og hvilken type obligatoriske elementer har emnet dette semesteret?
"Tre prosjekt som alle vert vektlagt likt for endeleg karakter. Bedømmelsesgrunnlaget er tilgjengelig ved semesterstart, se 
https://github.com/CompPhysics/MachineLearning/blob/master/doc/Projects/EvaluationGrading/EvaluationForm.md
Studentene veit til einkvar tid kor dei står."

b) Er det samsvar mellom arbeidsmengde for studentene og emnets vekting i studiepoeng?
1 ECTS er normert til 25-30 arbeidstimer. 10 ECTS svarer til ca 250-300 arbeidstimer. Høstsemesteret er ca 16-17 uker og det gir ein stad mellom 14-18 timer i uka. Kursets arbeidsmengde oppleves intenst før innlevering, men effektivt melder de fleste studentene at de bruker omtrent 15-18 timer per uke. Det er det bør vera om vi skal holde en ok standard ka arbeidsmengde gjeld.

"Studentene får ukentlige eposter med meldinger om ka som har blitt gjennomgått og ka som skal gjennomgås kver veke.
Canvas brukes til kommunikasjon mellom studenter. Andre kommunikasjonskanaler og deira bruk har vore frivillig.
Alt kursmateriale er fritt tilgjengelig (open access) via GitHub. 
Forelesningane vart gjort i hybrid mode, med in-person og digitalt frammøte. Video av forelesningar er fritt tilgjengelige via YouTube (som har undertekster for hørselshemma)."

"Se spørsmål og svar fra studentene:
Why did you choose this course?
 took the Computational Physics (FYS3150) course at first and loved the format and what we worked on. By format I mean everything from the detailed and organized lecture notes and codes to the long group sessions that are very helpful for us students. People both in FYS3150 and FYS-STK4155 are very knowledgeable and one can rely on their help. In addition, the active feedback one gets from each project makes it very clear what the student should work on/improve.
Machine learning is a useful job skill. The course is proposed as one of the mandatory courses.
Because I needed to learn machine learning, and it was one of the obligatory courses for my program ( Computational Science).
It sounded fun.
Wanted an introductory course to machine learning.
It was one of the mandatory courses
To intruige my interest in machine learning, though it was also compulsory in the degree.
Because I wanted to learn ML and data analysis. The reason why I chose this instead of other courses, is because this is very applied, while other courses are more theory, and I believe the hands-on projects are better that theory which might be forgotten soon after a exam.
Mandatory course for my degree.
Wanted to learn about ML, and how to use it in practice.
It is mandatory for my masters, but I wanted to take it, Morten is a great professor, and makes fun projects, always takes time to help students, he is a champ! It is with his courses that I have gotten the best connection with the professor, and had the most fun learning. Ast2000 project is very similar in that regard.
Interest in the subject
For a better insight in machine learning as this is a fast growing field which will concern the scientific carrier path which I have in mind.
This course has a good reputation. It also give a good start for working with data analysis
Machine learning is a big part of modern data analysis and I wanted to learn it.
Because machine learning is super interesting! And i wanted to become better at coding.

New question:

Any other topics, impressions, ideas etc you would like to share with us?

Keep it as it is.
The lecture book which is consistent with the lectures is very helpful. Generally, the resources (slides, recordings, webpages) is great. Also that you can customize the projects (especially the last) while there is still a common basis to ""cling"" to.
Thank you for a great course.
Thanks for a fantastic course!
I got the impression that the grading depends heavily on the group teacher. It will always be like this to some extent, but in some cases the difference was too noticeable.
This was a great course, and I hope that next year's class can also experience it. I also hope other courses at UiO can take some inspiration from this way of teaching.
I think changing to a 4 hour exam would ruin much of the great learning possibilities, the fun and the possibility of showing much of what one knows! Stick with projects, they are the best! Perhaps add more projects for project 3 that one can choose!
Good vibes in this class - I hope that you get to keep the projects :D
Life is not always perfect and I had a period during project 2 that were hard (girlfriend broke up). Thus it was nice that project 3 had the bonus exercise. It did not fix my relationship but it gave me the extra flexibility I needed:)
Maybe include videos from youtube that describe some of the aspects. There is a lot of super good videos on that site! :)"

Avsenders e-post
mhjensen@uio.no

FYS3220 Lineær kretselektronikk
Navn og rolle på dialogmøtedeltagere
"Øystein Nyseth (student)
Mads Balto (repr. Fysisk fagutvalg)
Oliver Pabst (foreleser / gruppelærer)
Fred-Johan Pettersen (foreleser)
Pelle Eikeberg (gruppelærer og labansvarlig)
Ørjan G. Martinsen (emneansvarlig / foreleser)"

Underveisevalueringen hva kom frem, og hvordan er disse elementene fulgt opp?
Forelesninger funker best med en kombinasjon av powerpoint og tavleregning. Dette blir fulgt opp.

a) I hvilken grad har studentene de nødvendige og/eller forventede forkunnskaper for emnet?
Så langt vi kan bedømme (få studenter på forelesningene) så har studentene den nødvendige forkunnskap.

b) Er det god sammenheng mellom emnets læringsmål og testing av disse ved eksamen el.l.?
Ja.

c) Hvordan har erfaringene med eksamen vært dette semesteret?
Eksamen var i går og er ikke rettet ennå. Tilbakemeldinger fra studentene er gode.

d) I hvilken grad har studentene oppnådd læringsmålene dette semesteret?
Vanskelig å si, men erfaringene fra regneøvelsene tilsier at studentene behersker det som står i læringsmålene.

a) Spesielt gode erfaringer med emnet?
Mye av stoffet er praktisk anvendbart.

b) Hvilke erfaringer har dere med undervisningsaktivitetene hvor lærer studentene mest og minst, og er det aktiviteter som bør endres eller fjernes?
Generelt gode erfaringer, men labøvelsene kan med fordel videreutvikles.

c) Har emnet krav om aktiv deltagelse på gruppetimer. I såfall, hvordan har det blitt registrert og hvordan har dette fungert?
Ikke obligatoriske gruppeøvelser. Gruppene har vært fysiske.

a) Hvor mange og hvilken type obligatoriske elementer har emnet dette semesteret?
Det har vært tre obligatoriske labøvelser.

b) Er det samsvar mellom arbeidsmengde for studentene og emnets vekting i studiepoeng?
Vi har inntrykk av at arbeidsmengen er passe i forhold til antall studiepoeng.

Vi har brukt Canvas til dette.

"Forslag til forbedringer:
1. Bruke et rom til forelesningene som bedre matcher antall studenter. I år brukte vi store fysiske auditorium til ca. 10 studenter. 
2. Synkronisere forelesninger, regneøvelser og lab på en bedre måte. 
3. Ha en lab eller prosjektoppgave som teller på endelig karakter."

Avsenders e-post
ogm@uio.no

FYS3231/FYS4231 Sensorer og måleteknikk
Navn og rolle på dialogmøtedeltagere
Kjetil Kjeka (Emneansvarlig)

Underveisevalueringen hva kom frem, og hvordan er disse elementene fulgt opp?
Jeg fikk svært lite tilbakemelding på underveisevalueringen. Jeg fulgte derfor den planen jeg gav til studentene tidlig i semesteret.

a) I hvilken grad har studentene de nødvendige og/eller forventede forkunnskaper for emnet?
For meg virker det som studentene har svært godt utgangspunkt. Det kan til tider være vanskelig å vite hva som kan antas som kjent fordi de fleste ofte kan mer en forventet.

b) Er det god sammenheng mellom emnets læringsmål og testing av disse ved eksamen el.l.?
Læringsmålene blir testet enten som del av eksamen eller som del av prosjektarbeid.

c) Hvordan har erfaringene med eksamen vært dette semesteret?
"Studentene har kommentert at det var for mye å gjøre på eksamen. Det vil jeg tro er korrekt. Det var også tilbakemelding om at ""formula editor"" i Inspera ikke var forklart godt nok."

d) I hvilken grad har studentene oppnådd læringsmålene dette semesteret?
Mitt inntrykk er at det er bra. Eksamenskarakterene blir vel en slags pekepinne.

a) Spesielt gode erfaringer med emnet?
Jeg har ikke veldig gode svar på akkurat dette fra studentene. Jeg får positiv tilbakemelding på at jeg velger å fokusere mest på de mest sentrale delene (de delene andre ting bygger på) i pensum.

b) Hvilke erfaringer har dere med undervisningsaktivitetene hvor lærer studentene mest og minst, og er det aktiviteter som bør endres eller fjernes?
Personlig likte jeg studentpresentasjonene. Jeg tror det er svært nyttig at hver student må gå litt ekstra dypt inn i en liten del av pensum. Og jeg vil si at kvaliteten var høy nok på de fleste av presentasjonene til at medstudentene fikk veldig bra utbytte fra å delta.

c) Har emnet krav om aktiv deltagelse på gruppetimer. I såfall, hvordan har det blitt registrert og hvordan har dette fungert?
Den eneste aktiviteten med obligatorisk opptmøte er en presentasjon. Den har blitt ført inn i Canvas som godkjent oppgave når presentasjonen er over og slides har blitt leveert. Det fungerte fint.

a) Hvor mange og hvilken type obligatoriske elementer har emnet dette semesteret?
Det er to obligatoriske aktiviteter. En presentasjon og en innlevering. Innleveringen er en laboppgave som går over ca første halvparten av semesteret. Presentasjonen er 10-15min som er lagt til en økt siste halvdel av semesteret.

b) Er det samsvar mellom arbeidsmengde for studentene og emnets vekting i studiepoeng?
Har ikke fått kommentarer fra studentene på dette. Mulig det heller mot litt lite jobb, men det avhenger hvor mye tid studentene faktisk driver med selvstudie.

Canvas er brukt til nesten alt av felles oppslag. E-post er brukt dersom det er individuelle saker. Det har ikke vert noen problemer rundt kommunikasjon, så vil si det fungerer helt fint.

"Jeg er usikker hva slags grunnlag denne evalueringen skal gjøres på. Da jeg spurte om fagevaluering i starten av semesteret fikk jeg intrykk av at det ikke var formelle krav, men opp til emneansvarlig å gjøre noe fornuftig. Det bør kanskje utdypest mer om forventninger og krav på siden for emneansvarlige.

Jeg har brukt spørreskjema underveis og mot slutten av semesteret til å få tilbakemelding. Det har gitt mindre tilbakemelding en hva jeg kunne håpe på. Svarene her er basert på svarene i spørreskjema, men tilbakemeldingen jeg har fått dekker dessverre svært lite av hva den kanskje burde."

Avsenders e-post
kjetilkj@uio.no

Fys3280/4280 Halvlederkomponenter
Navn og rolle på dialogmøtedeltagere
"Lasse Vines (emneansvarlig)
Kjetil Gulli (student)
Andreas Alstad (student)"

Underveisevalueringen hva kom frem, og hvordan er disse elementene fulgt opp?
Ingen store endringer etter underveisevaluering. Det ble mest kommentert tekniske utfordringer med opptak i Birkeland aud. (AV i Birkeland fungerte ikke optimalt i høst).

a) I hvilken grad har studentene de nødvendige og/eller forventede forkunnskaper for emnet?
Mena studentene (som utgjøre flesteparten av studentene) har en veldig god bakgrunn for dette emnet, men flere relevante kurs som støtter faget. Fysikk studenter som har kondenserte fasers fysikk har også en god bakgrunn.

b) Er det god sammenheng mellom emnets læringsmål og testing av disse ved eksamen el.l.?
Det er god sammenheng mellom læringsmål og det som blir gitt på eksamen. Riktignok dekker man ikke så store deler av pensum, spesielt rekker man ikke å snakke om så mange komponenter. Dette er noe som kan vurderes å endres til neste gang.

c) Hvordan har erfaringene med eksamen vært dette semesteret?
"Eksamen var muntlig, delvis fysisk (sensor var på zoom). Studentene og faglærer var fornøyd med at vi delvis klarte å ha en fysisk eksamen. Ellers var midtveiseksamen skriftlig (+ lab-rapport som teller 20%). Studentene foretrekker i dette faget en ""klassisk"" skriftlig midtveiseksamen."

d) I hvilken grad har studentene oppnådd læringsmålene dette semesteret?
Studentene har i stor grad oppnådd læringsmålene.

a) Spesielt gode erfaringer med emnet?
Lab'en er et høydepunkt i kurset. I år ble det 2x2t forelesninger i uken første tiden (i motsetning til 3timers forelesninger i fjor), som fungerte bra.

b) Hvilke erfaringer har dere med undervisningsaktivitetene hvor lærer studentene mest og minst, og er det aktiviteter som bør endres eller fjernes?
Undervisningsopplegget er ganske klassisk med tradisjonelle forelesninger og øvingsopgaver, men dette ser ut til å fungere fint.

c) Har emnet krav om aktiv deltagelse på gruppetimer. I såfall, hvordan har det blitt registrert og hvordan har dette fungert?
Nei, men det er en obligatorisk lab (5 ganger av 4timer), med lab-rapport som utgjør 20% av sluttkarakter.

a) Hvor mange og hvilken type obligatoriske elementer har emnet dette semesteret?
Kun lab er obligatorisk. (inkl. lab-rapport)

b) Er det samsvar mellom arbeidsmengde for studentene og emnets vekting i studiepoeng?
Ganske balansert belastning.

I tillegg til forelesninger, øvingtimer og Lab, ble Canvas og til dels e-post brukt. Kunngjøringer på hjemmesiden ble mindre brukt i år (enn tidligere). Litt upraktisk med 2 Canvas-sider, en for Fys3280 og en for Fys4280. Hadde vært mer praktisk med en felles. Padlet kan vurderes, selv om faget er relativt lite.

"Faget bør komme tydligere fra i emnevalg for fysikkstudenter som går retningen mot materialfysikk.
Kanskje ha litt flere diskusjonsoppgaver i øvingstimene mot slutten av semesteret siden eksamen er muntlig."

Avsenders e-post
lassevi@uio.no

FYS3600/4600 Romfysikk og teknologi
Navn og rolle på dialogmøtedeltagere
"Lasse Clausen (enmeansvarlig)
Vera Butz (student)
Kaj Polman (student)
Louanne Padet (student)"

Underveisevalueringen hva kom frem, og hvordan er disse elementene fulgt opp?
nothing to report, continue as before

a) I hvilken grad har studentene de nødvendige og/eller forventede forkunnskaper for emnet?
The students felt that they posses the necessary background, both in terms of physics (EM) but also in terms of math (differential operators etc).

b) Er det god sammenheng mellom emnets læringsmål og testing av disse ved eksamen el.l.?
Yes, the students felt that the course covered the expected content, and that the exam was checking for the learning objectives.

c) Hvordan har erfaringene med eksamen vært dette semesteret?
Good - happy to be able to do it in person.

d) I hvilken grad har studentene oppnådd læringsmålene dette semesteret?
Judging by the quality of the project report and the performance during the exam, the students did achieve the learning objectives.

a) Spesielt gode erfaringer med emnet?
The students enjoyed the lectures.

b) Hvilke erfaringer har dere med undervisningsaktivitetene hvor lærer studentene mest og minst, og er det aktiviteter som bør endres eller fjernes?
The students felt that the tutorials are really helpful, but so are the lectures. They suggest not to go into full flipped classroom mode, but instead feel that the balance between frontal teaching and student activity is right. They found the exercises helpful, although some felt that there was some disconnect between the course content and the exercises. The numerical/data analysis part of exercise was good. There is the suggestion to break the lectures into 3 block of 30 minutes instead of 2 blocks of 45 minutes.

c) Har emnet krav om aktiv deltagelse på gruppetimer. I såfall, hvordan har det blitt registrert og hvordan har dette fungert?
Nei.

a) Hvor mange og hvilken type obligatoriske elementer har emnet dette semesteret?
two week project work before exam

b) Er det samsvar mellom arbeidsmengde for studentene og emnets vekting i studiepoeng?
Yes, the students felt that the work they invested in this course was about the same as for other courses.

Canvas - the students commented that it was difficult to get canvas to send you notifications about new announcements. Otherwise OK.

Nope

Avsenders e-post
lbnc@uio.no

FYS3700/FYS4700 Biofysikk og medisinsk fysikk
Navn og rolle på dialogmøtedeltagere
"Eli Olaug Hole (Emneansvarlig, foreleser)
Ingunn Hanson (Gruppeansvarlig, foreleser)
Anna P. H. Aasen (aktiv student både på forelesninger og gruppe)
Domantas Sakalys  (aktiv student både på forelesninger og gruppe)"

Underveisevalueringen hva kom frem, og hvordan er disse elementene fulgt opp?
Underveisevaluering ble forsøkt foretatt i form av epost til samtlige studenter.  Kun en student svarte.  I tillegg til diverse positive kommentarer ytret vedkommende ønske om å få samlet hele pensum i ett kompendium.  Mangel på én lærebok har vært et gjennomgående savn hos studentene. Ingen foreleser har så langt hatt kapasitet til å lage én lærebok/kompendium som favner emnets store pensum (det finnes ingen kommersielt tilgjengelig).

a) I hvilken grad har studentene de nødvendige og/eller forventede forkunnskaper for emnet?
Muligens med ett unntak synes studentene på både FYS3700 og FYS4700  å ha hatt de nødvendige forkunnskaper.  Det ble påpekt (av student) at det var en klar fordel å ha hatt kvantemekanikk.  Det ble også påpekt at manglende kjemikunnskap noen ganger kunne være litt utfordrende (hvilket kan være nyttig for forelesere å merke seg).

b) Er det god sammenheng mellom emnets læringsmål og testing av disse ved eksamen el.l.?
Ja, vi mener det.

c) Hvordan har erfaringene med eksamen vært dette semesteret?
"18 kandidater gjennomførte muntlig eksamen m/hybridløsning. 1 kandidat hadde av helseårsaker heldigital muntlig eksamen.  
Hybridløsningen besto i at en eksaminator (gruppeansvarlig) møtte kandidaten fysisk på Blindern - i et lite kollokvierom - mens sensor og den andre eksaminatoren (emneansvarlig) koplet seg opp til kollokvierommet via zoom.  Løsningen fungerte veldig bra!  Begge personene på Blindern + ei tavle som kandidatene brukte var lett å se for de to som ikke var på Blindern.  Studentene opplevde det som trygt å ikke måtte ha ansvar for at pc/oppkopling/utstyr fungerte og at de kunne være i samme rom som den av underviserne de kjente aller best (gruppelæreren som de har truffet fysisk gjennom hele semesteret).
Kandidatene ble fordelt på 3 dager, og hver av de 19 kandidatene fikk snaut 40 minutter hver til rådighet. 
For å redusere mengden stresshormon hos studentene fikk de ca 1 uke før første eksamen opplyst  hva som ville bli deres første spørsmål. Alle studentene fikk samme spørsmål (""Hva er ioniserende stråling?"") og siden dette temaet er fellenevner for nær sagt alle hovedtemaene i emnet kunne kreative studenter fra dette spørsmålet vinkle svaret i nær sagt alle retninger av pensum. Studentene ble flere ganger i forkant av eksamen (både muntlig og skriftlig)  sterkt oppfordret  til å gripe muligheten til å 'utbrodere' sitt svar på det første spørsmålet - og til å 'styre' eksamen i 'sin retning'.  
Studentene på sluttevalueringsmøtet var veldig tilfreds med denne formen, og  mente at hensikten ble oppnådd - dvs at stresshormonenen ble redusert og at det å kjenne første spørsmålet gjorde dem trygge på at de ville kunne få en god 'flying start' på eksamen.  Videre likte de at de til en viss grad fikk 'ta styringa' - samtidig som de satte pris på å ble avbrutt med oppfølgingsspørsmål (og noen ganger temaendring). 
Det var mange flinke studenter og en høy andel av studentene fikk toppkarakterer (A og B).  De tre (sensor og 2 eksaminatorer) som vurderte hver besvarelse var aldri mer uenig enn (snaut) en halv karakter. 
Det faktum at samtlige karakterer ble benytta (inkludert F) gjør oss trygge på at de gode resultatene ikke kan 'bortforklares' med at eksamen var for lett."

d) I hvilken grad har studentene oppnådd læringsmålene dette semesteret?
"Meget bra!
Nå som før ble det tydelig at læringsutbyttet blir bedre for de studentene som deltar i gruppeundervisning."

a) Spesielt gode erfaringer med emnet?
" På oppfordring fra en student ble arbeidet med å spikre eksamensdatoene (og klokkeslettene for den enkelte student) startet rett etter semesterstart.  Mulige datoer (3 + 1 i reserve) ble raskt avtalt og reservert med sensor.  Deretter ble alle studentene forespurt om preferanse/problem på de nevnte datoene.  Det var litt tidkrevende å få lagt en komplett eksamenskabal, men det var verdt strevet!  Det er utvilsomt svært nyttig for alle parter å ha spikret hver enkelt students eksamentidspunkt forholdsvis tidlig i semesteret. 
- Gruppeundervisning med fysisk oppmøte fungerte veldig bra og det å ha en kunnskapsrik gruppeunderviser og ""ikke bare en student som tok emnet for et par år siden"" var høyt verdsatt av studentene i evalueringsmøtet.  (Gruppeundervisning på zoom fungerte heller dårlig, men ble heldigvis nødvendig kun én gang).
- Flere av foreleserne på emnet henviste til youtube videoer i forkant av sine forelesninger  studentene fant disse både nyttige, inspirerende og motiverende.
- Èn spesifikk slide ble framhevet som spesielt viktig/nyttig.  På aller første forelesning  ble det vist en slide hvor alle hoved temaene i emnet ble forsøkt koplet sammen. Denne illustrasjonen var viktig for å skaffe en oversikt over de mange temaene og hvordan og hvorfor de hang sammen.  (Med mange tema og mange forelesere kan en lett miste oversikten..)"

b) Hvilke erfaringer har dere med undervisningsaktivitetene hvor lærer studentene mest og minst, og er det aktiviteter som bør endres eller fjernes?
" Forelesninger fungerer greit på zoom, men fysisk tilstedeværelse foretrekkes.   (Noen av forelesningen måtte foretas på zoom av smittevernshensyn for foreleser)
- Gruppeundervisning fungerer veldig bra ved fysisk oppmøte, og fungerer svært dårlig på zoom.
Hvis det må prioriteres mellom fysiske grupper og fysiske forelesninger bør fysiske grupper prioriteres.  
Terskelen og tilretteleggelsen for studentene til å stille spørsmål er best på gruppene.
- Fysisk lab er både morsomt og lærerikt.
- Studentene er tilfreds med at det ikke er andre obligatoriske undervisnigselementer enn lab. (Ettersom noen studenter opplever at obligatorisk arbeid 'dreper motivasjonen' for å arbeide med faget er det kanskje greit å holde de obligatoriske elementene til et minimum.)"

c) Har emnet krav om aktiv deltagelse på gruppetimer. I såfall, hvordan har det blitt registrert og hvordan har dette fungert?
"Gruppeundervisningen er frivillig.
Gruppeundervisingen har (med ett unntak) foregått fysisk i Origo."

a) Hvor mange og hvilken type obligatoriske elementer har emnet dette semesteret?
"Gjennomføring av 2 laboppgaver og innlevering av tilhørende labjournaler (som må godkjennes).  
Begge labbene ble foretatt i samme uke det ble ikke holdt forelesninger i labuka."

b) Er det samsvar mellom arbeidsmengde for studentene og emnets vekting i studiepoeng?
"I snitt synes studentenes arbeidsmengde å ligge rundt 13-15 timer pr uke gjennom semesteret.  Det er dog en del variasjon både mhp student og mhp tidspunkt i semesteret.
En student hevdet at dette emnet er det første 10 sp emnet i fysikk som har passende arbeidsmengde (13-15 timer i uka)..."

" Informasjon til studentene ble formidlet via både E-post, Canvas, og ved kunngjøring på semesterside (og da alltid samtidig på Canvas).
- Kommunikasjon med studentene ble foretatt via epost, på forelesning, og på gruppeundervisningen. 
- Studentene ble fra dag en oppfordret til å stille spørsmål og å komme med konstruktive innspill og kritikk.  Terskelen for å ytre seg synes å ha vært lav for studentene.  'Gruppeundervisingsrommet' har tilsynelatende vært det tryggeste stedet - i følge studentene selv, fordi gruppene har vært fysiske og fordi gruppelæreren har fulgt studentene hver uke gjennom hele semesteret."

"Mange studenter - kvinner og menn - har vært svært begeistret over at de har hatt et emne med flere kvinnelige forelesere.  Flere studenter møtte i dette emnet kvinnelige forelesere for først gang på universitetet.
I følge studentene opplever de en kjønnsforskjell i undervisningsform, bl.a.   at kvinnelige forelesere inviterer/åpner mer opp for studentene til å stille spørsmål.  ""Det ble generelt litt 'bedre stemning'... ""
- Viktigheten av kvinnelige rollemodeller for kvinnelige studenter ble framholdt som viktig  ""kan umulig assosiere/identifisere meg med en mannlig professor""."

Avsenders e-post
ehole@uio.no

FYS4110 Moderne kvantemekanikk
Navn og rolle på dialogmøtedeltagere
"Joakim Bergli (emneansvarlig)
Vegard Falmår (student)
Eivind Støland (student)"

Underveisevalueringen hva kom frem, og hvordan er disse elementene fulgt opp?
Studentene ønsket mulighet til å ta med et ark med formler som hjelpemiddel til eksamen. Jeg trodde ikke dette var mulig å endre midt i semesteret, men sa at jeg kunne legge ved noen formler som de ønsket seg hvis de kom med forslag. Ingen forslag ble meldt inn. Mulighet for eget formelark vurderes til neste år.

a) I hvilken grad har studentene de nødvendige og/eller forventede forkunnskaper for emnet?
Studentene har i stor grad de nødvendige forkunnskapene.

b) Er det god sammenheng mellom emnets læringsmål og testing av disse ved eksamen el.l.?
Det er godt samsvar mellom læringsmål og eksamen

c) Hvordan har erfaringene med eksamen vært dette semesteret?
Fungerer fint

d) I hvilken grad har studentene oppnådd læringsmålene dette semesteret?
Studentene oppnår i stor grad læringsmålene

a) Spesielt gode erfaringer med emnet?
"Fint pensum, fortsetter naturlig fra tidligere kurs. 
Fin form på forelesningene."

b) Hvilke erfaringer har dere med undervisningsaktivitetene hvor lærer studentene mest og minst, og er det aktiviteter som bør endres eller fjernes?
"Få studenter på gruppetimene. 
Fint med opptak av forelesningene, så man kan følge med når det ikke passer å komme i forelesninger."

c) Har emnet krav om aktiv deltagelse på gruppetimer. I såfall, hvordan har det blitt registrert og hvordan har dette fungert?
Det er ikke noe krav om deltagelse i undervisningen

a) Hvor mange og hvilken type obligatoriske elementer har emnet dette semesteret?
En uke hjemmeeksamen midt i semesteret + avsluttende skriftlig skoleeksamen

b) Er det samsvar mellom arbeidsmengde for studentene og emnets vekting i studiepoeng?
Det er passe arbeidsmengde

"Informasjon stort sett på semesterside. Canvas til publisering av Zoom-lenke + resultater fra midtveis slik at dette bare ble tilgjengelig for registrerte studenter. 
Hadde tilbud om Padlet, veldig lite respons fra studentene (noen spm iunder midtveiseksamen). Andre kanaler fungerer bedre."

Avsenders e-post
jbergli@uio.no

FYS4420/FYS9420 Eksperimentalteknikker i porøse og komplekse systemer
Navn og rolle på dialogmøtedeltagere
"Knut Jørgen Måløy (Emneansvarlig)
Marcel Moura (medhjelper labb/undervisning) 
Gianmarco Puleo (student)"

Underveisevalueringen hva kom frem, og hvordan er disse elementene fulgt opp?
Studentene ønsket noe mer detaljer mhp. perkulasjon. Det vil bli fulgt opp neste gang emnet skal undervises.

a) I hvilken grad har studentene de nødvendige og/eller forventede forkunnskaper for emnet?
Studentene hadde  de nødvendige  forkunnskaper for emnet.

b) Er det god sammenheng mellom emnets læringsmål og testing av disse ved eksamen el.l.?
Det er god  sammenheng mellom emnets læringsmål og testing av disse ved eksamen og  ved prosjektoppgavene.

c) Hvordan har erfaringene med eksamen vært dette semesteret?
Studentene hadde en positiv erfaring med eksamen.  Gjennomføringen av eksamen gikk helt utmerket.

d) I hvilken grad har studentene oppnådd læringsmålene dette semesteret?
Studentene er av den oppfatning av at de har oppnådd læringsmålene på en tilfredstillende måte.

a) Spesielt gode erfaringer med emnet?
Studentene er spesielt godt fornøyd med at de får arbeide med de froskningsrettede   prosjektoppgavene.

b) Hvilke erfaringer har dere med undervisningsaktivitetene hvor lærer studentene mest og minst, og er det aktiviteter som bør endres eller fjernes?
"Studentene lærer mest  ved labbarbeidet og aktiv deltagelse i  prosjektoppgavene. 

Vi vurderer å slå i sammen to av prosjektoppgavene  til et mer omfattende prosjekt."

c) Har emnet krav om aktiv deltagelse på gruppetimer. I såfall, hvordan har det blitt registrert og hvordan har dette fungert?
Ja det er krav til deltagelse på alle prosjektoppgavene til kurset og dette blir registrert med oppmøte og prosjektrapporter som er obligatorisk.

a) Hvor mange og hvilken type obligatoriske elementer har emnet dette semesteret?
Kurset har normalt 4 obligatoriske prosjektoppgaver. Dette  året så ble to av prosjektoppgavene slått sammmen til en utvidet prosjektoppgave.   Den totale arbeidsmengden var den samme.

b) Er det samsvar mellom arbeidsmengde for studentene og emnets vekting i studiepoeng?
Ja det er god samsvar med arbeidsmengde belastning.

Vi bruker epost som komunikasjon. Det fungerer utmerket.

Avsenders e-post
maloy@uio.no

FYS4430/9430 Kondenserte fasers fysikk II
Navn og rolle på dialogmøtedeltagere
"Geir Helgesen (emneansvarlig)
Masih Mojarrad (student)"

Underveisevalueringen hva kom frem, og hvordan er disse elementene fulgt opp?
Studentene var stort sett fornøyd med kurset. Noen syns at tre timer undervisning etter hverandre er litt mye.

a) I hvilken grad har studentene de nødvendige og/eller forventede forkunnskaper for emnet?
Studentene som tar kurset har en variert bakgrunn - noen fra fysikk, noen fra MENA og noen fra kjemi. Stort sett virket det som de fleste klarte å følge med fra starten, men enkelte av de påmeldte studentene forsvant fra kurset av ukjent årsak.

b) Er det god sammenheng mellom emnets læringsmål og testing av disse ved eksamen el.l.?
De fleste av læringsmålene i kurset ble bra dekket under muntlig eksamen eller via den obligatoriske innleveringen (deleksamen) og presentasjonene av studentenes essay.

c) Hvordan har erfaringene med eksamen vært dette semesteret?
Erfaringen med muntlig eksamen i år var positiv. Det er lettere å gjennomføre dette fysisk enn via Zoom som i fjor. Siden det var mange studenter, måtte eksamen gå over to dager.

d) I hvilken grad har studentene oppnådd læringsmålene dette semesteret?
Foreleser har inn trykk av at studentene lærte hva de forventet å lære i kurset.

a) Spesielt gode erfaringer med emnet?
De fleste studentene liker oppgaven med å skrive og presentere et faglig essay.

b) Hvilke erfaringer har dere med undervisningsaktivitetene hvor lærer studentene mest og minst, og er det aktiviteter som bør endres eller fjernes?
Dessverre er deltagelsen under regneøvelsene litt liten, og det er uklart hvor mange studenter som faktiske forsøker seg på regneoppgavene. Det viste seg også vanskelig å aktivisere studentene gjennom frivillige kollokvier på Zoom.

c) Har emnet krav om aktiv deltagelse på gruppetimer. I såfall, hvordan har det blitt registrert og hvordan har dette fungert?
Det har ikke vært krav om deltagelse ved undervisningsaktivitetene, så antall studenter som har deltatt har vært under halvparten av de registrerte studentene. Eneste obligatoriske frammøte var ved presentasjon av studentenes essayer.

a) Hvor mange og hvilken type obligatoriske elementer har emnet dette semesteret?
Innlevering og presentasjon av et faglig essay.

b) Er det samsvar mellom arbeidsmengde for studentene og emnets vekting i studiepoeng?
Det virker som studentene syns at arbeidsmengden har vært passe stor.

Canvas har vært aktivt brukt under hele kurset for informasjon, opplasting av presentasjoner fra forelesningene, for oppgaver med løsningsforslag, samt for distribusjon av relevant tilleggsstoff (artikler m.m.). Noen møter (f.eks. spørrerunder) har vært arrangert på Zoom.

Avsenders e-post
geirhelg@uio.no

FYS4505 Metoder og instrumentering i kjerne- og partikkelfysikk
Navn og rolle på dialogmøtedeltagere
"Alex Read (emneansvarlig)
Eda Sahin (emnansvarlig)
Jan Malamant
Nihang Rai
Ruben Guevara"

Underveisevalueringen hva kom frem, og hvordan er disse elementene fulgt opp?
Unfortunately we overlooked the mid-term evalulation, but there was good communication between the students and the lecturers about how things were going.

a) I hvilken grad har studentene de nødvendige og/eller forventede forkunnskaper for emnet?
The UiO students were much better prepared to write scientific reports. Students coming from other universities, also in Norway,  had to spend a lot more time on basic things like the structure of a report. Although to a lesser degree, the same was true for programming. A couple of the students had very little or no background in particle and nuclear physics and struggled a bit to catch up. One suggestion is to provide, in English, a template for a report that describes the elements of a good report. This should include at least one example of citing material on the internet.

b) Er det god sammenheng mellom emnets læringsmål og testing av disse ved eksamen el.l.?
"Of course not all the material was tested on the exam, but the questions were fair, according to the students. There was even some testing of the experimental activity, apart from the Geant4 simulations, which is anyway not so straightforward to test in an exam setting. We could consider adding an assignment to simulate a simple experiment as a ""testing-activity"" for Geant4."

c) Hvordan har erfaringene med eksamen vært dette semesteret?
We had 100% in-person oral exams this semester. It was a good experience for both the students and the lectures and sensor. Let's hope we can use the same form a year from now!

d) I hvilken grad har studentene oppnådd læringsmålene dette semesteret?
The teachers were very pleased by the overall performance of the students on the exam as well as the hard work they put into the experiments and writing reports about their results.

a) Spesielt gode erfaringer med emnet?
"The lectures were actually sort of a hybrid between lecturing and group discussions.This was found to be very appropriate for the course. The students appreciated that there was a strong connection between the lectures and the experimental activities. The students liked how the many physical and instrumentation concepts that were taught came together when describing modern, multi-system experiments. The students enjoyed learning about the instrumentation from both perspectives of nuclear and high-energy physics.

Some of the experiments presented difficulties, and the students enjoyed, and probably learned something, by observing how the teachers reacted to the situation!

The feedback and discussions generated by the oral presentations of the Compton experiment were much appreciated by the students."

b) Hvilke erfaringer har dere med undervisningsaktivitetene hvor lærer studentene mest og minst, og er det aktiviteter som bør endres eller fjernes?
"We should consider to schedule the mid-term presentations away from the mid-term week. Some of the students had to focus on exams in the other courses and didn't get as much out of the experience as they could have. 

There was one session where the students were divided into groups and given an hour to prepare material to share with each other - this was a bit a of a waste of time, as the sharing part of the activity was skipped.

Some of the experiments weren't as hands-on as they could have been. The more hands-on the experiment, the more the students learned. We should consider how to change those experiments (in particular the NaI-experiment) with a lot of ""baby-sitting"" to reduce this to a minimum.

The lab-reports stimulated the highest density of learning, according to the students."

c) Har emnet krav om aktiv deltagelse på gruppetimer. I såfall, hvordan har det blitt registrert og hvordan har dette fungert?
There were no group-sessions, but the students were expected to take part in the lab exercises.

a) Hvor mange og hvilken type obligatoriske elementer har emnet dette semesteret?
One mid-term presentation, 2 written lab reports, one oral lab report, final exam.

b) Er det samsvar mellom arbeidsmengde for studentene og emnets vekting i studiepoeng?
The workload went up and down, depending on the type of learning activity, but the average load was about right, and clearly less than some of the heaviest courses the students take.

Canvas was the dominant channel. There were some delays when mails to teachers on Canvas were noticed far too slowly.

"Feedback on the lab-reports must be given right after the assignment, not many weeks later! 

The early exam date is very popular.

The students appreciated the ease of dialog with the lecturers - half of the reason for this is the group session-like lecturing style."

Avsenders e-post
read@uio.no

FYS4555 Partikkelfysikk
Navn og rolle på dialogmøtedeltagere
"Even S. Håland (gruppelærer) 
Ruben Guevara (student) 
Martin Føll (student) 
Tobias Opdalshei Baumann (student) 
Farid Ould-Saada (Lærer), med noen kommentarer"

Underveisevalueringen hva kom frem, og hvordan er disse elementene fulgt opp?
Emnet hadde ingen underveisevaluering. Læreren spurte flere ganger om rytmen og dokumentasjon var ok og tilgjengelige, mm

a) I hvilken grad har studentene de nødvendige og/eller forventede forkunnskaper for emnet?
Studentene hadde stort sett de nødvendige forkunnskapene. En del av studentene hadde ikke tatt noe introduksjonskurs til partikkelfysikk (FYS3500 eller tilsvarende), som kanskje gjorde at læringskurven i starten av kurset ble veldig bratt. Det å være komfortabel med ting som Feynman-diagrammer og andre grunnleggende konsepter i partikkelfysikk på forhånd er nok en stor fordel, men ikke en forutsetning for å gjøre det bra i kurset.

b) Er det god sammenheng mellom emnets læringsmål og testing av disse ved eksamen el.l.?
Læringsmålene bør oppdateres. Flere av læringsmålene på emnesiden dekkes ikke eller bare delvis i kurset.

c) Hvordan har erfaringene med eksamen vært dette semesteret?
"Noen studenter mener det var en litt merkelig eksamensform. Studentene er mer vant med at muntlig eksamen består av en presentasjon av et gitt tema, og deretter en utspørring. Noen mente også at spørsmålene var litt spesifikke, og dekket bare en liten del av pensum. Men den generelle oppfatningen blant studentene virket å være at det var en grei eksamen. 

En uventet stor andel av studentene som var oppmeldt til eksamen trakk seg. Hovedgrunnen virker å være at i en krevende eksamenstid er dette et kurs som kanskje ikke blir prioritert like høyt som andre kurs studentene tar samtidig. Og man har kanskje inntrykk av at en del studenter ikke er komfortable med å møte til eksamen dersom de ikke føler seg trygge på å gjøre det bra og å få en god karakter."

d) I hvilken grad har studentene oppnådd læringsmålene dette semesteret?
De studentene som gjennomførte eksamen viste stor grad av måloppnåelse. De obligatoriske prosjektene har også vist at studentene (med noen få unntak) har svært gode ferdigheter. Studentene sier selv at de lærte mye, og enkelte mer enn de hadde forventet.

a) Spesielt gode erfaringer med emnet?
"Presentasjonene som ble gitt som forelesninger egnet seg veldig godt å bruke når man skulle øve til eksamen. 
Emnet passet veldig godt å ta sammen med FYS4170 Relativistisk kvantefeltteori.  
Studentene har vært veldig aktive og nysgjerrige. På forelesningene var alltid spørsmål, og læreren fikk ofte besøk av noen studenter som spurte etter forklaringen og ytterligere informasjon. Diskusjonene på gruppetimene vært svært gode, og studentgruppa virker å ha fungert veldig godt sammen."

b) Hvilke erfaringer har dere med undervisningsaktivitetene hvor lærer studentene mest og minst, og er det aktiviteter som bør endres eller fjernes?
"Studentene sier at de lærer mest av prosjekter og diskusjonsoppgaver, og særlig prosjektene gav god dybdeforståelse av sentrale temaene i kurset. Til info: prosjektene ble lagt av foreleseren. 

Noen studenter ønsker enda mer diskusjon i gruppetimene, på bekostning av tid til plenumsregning. Argumentet er at regningen kan gjøres på egenhånd, mens diskusjonen med medstudenter gjerne er forbeholdt gruppetimene, og gruppetimene fungert godt som arena for gode diskusjoner. Andre studenter har imidlertid sagt at de kunne tenke seg mer plenumsregning, fordi de finner lite tid til å gjøre ukesoppgavene i kurset på egenhånd.  

Spørsmål som stilles av foreleser er kanskje litt for åpne eller vage. Brukes kanskje litt for lang tid på slike ting, hvor studentene ikke helt vet hva de skal svare. Noen studenter hadde foretrukket bruk av tavle til enkelte utregninger og utledninger. Presentasjoner fungerer godt til de mer konseptuelle delen av pensum. 

Det første prosjekt bør bli gitt tidligere. Prosjektene ble litt for tettpakket mot slutten av semesteret."

c) Har emnet krav om aktiv deltagelse på gruppetimer. I såfall, hvordan har det blitt registrert og hvordan har dette fungert?
Emnet har ingen krav til deltakelse på gruppetimer.

a) Hvor mange og hvilken type obligatoriske elementer har emnet dette semesteret?
Tre obligatoriske prosjekter som må være godkjent for å kunne ta eksamen.

b) Er det samsvar mellom arbeidsmengde for studentene og emnets vekting i studiepoeng?
Når studentene utover i semesteret blir opptatt med obligatoriske prosjekter og innleveringer (både i dette og andre kurs) virker det å være liten tid til å komme seg gjennom de ikke-obligatoriske ukesoppgavene.

Kommunikasjon har skjedd via Canvas. Det virker å ha fungert bra.

"Kommentar fra læreren:
- Kurset består av forelesninger, gruppe arbeid, og prosjekter. I tillegg finnes det en tydelig plan med notater og andre informasjon. Det er hele pakken som bør evalueres.
- Ift ""Spørsmål som stilles av foreleser er kanskje litt for åpne eller vage."" Det var synd å få kommentaren, synes jeg. Spørsmålene var ment å gå utover det vanlige beregningene eller spørsmål som studentene får i øvelsene. Meningen var at studentene tenker og prøver å komme selv til et svar eller, bedere, ytterligere spørsmål. 
- FYS4555 er ikke obligatorisk og blir kjørt sammen med mange kurs (høst sem.). Noe å gjøre bedre neste gang?
- Zoom fungerte ikke bra, særlig lyden."

Avsenders e-post
farido@uio.no

FYS4580 Nuclear Technology (H2017)
Navn og rolle på dialogmøtedeltagere
"Dorthea Gjestvang (emneansvarlig)
Johannes Sørby Heines (student)
Eric Fackelman (student)
Henrik Haug (student)
Sunniva Siem (professor)"

Underveisevalueringen hva kom frem, og hvordan er disse elementene fulgt opp?
Midterm evaluation showed that students were content with the course, so we continued as we has begun

a) I hvilken grad har studentene de nødvendige og/eller forventede forkunnskaper for emnet?
The students had the necessary prior knowledge it was possible to take the course even without a full introductory class to nuclear physics

b) Er det god sammenheng mellom emnets læringsmål og testing av disse ved eksamen el.l.?
The exam strongly matched the learning goals (the exam was a 30min oral exam). Also, the simulation part of the learning goals was tested in the semester report

c) Hvordan har erfaringene med eksamen vært dette semesteret?
The exam was as expected (no surprises on the material), it was more of a discussion, students were not too nervous. Material was clearly defined

d) I hvilken grad har studentene oppnådd læringsmålene dette semesteret?
Excellently - the students show great understanding of the topics in the learning goals

a) Spesielt gode erfaringer med emnet?
Fascinating subject, can now actively participate in the nuclear energy debate

b) Hvilke erfaringer har dere med undervisningsaktivitetene hvor lærer studentene mest og minst, og er det aktiviteter som bør endres eller fjernes?
Learned the most from the lectures. The OpenMC project: the amount of time spent on it vs how much the students learn could be better, could make it to a group project to help with this then every student could investigate different aspects of the reactor (in more detail than we have the time for now). Eg: all students do part 1 by themselves. Then hand out complete reactor geometry, and let students investigate different aspects (depletion, material choice, Xe/Sm-poisoning, breeding etc)

c) Har emnet krav om aktiv deltagelse på gruppetimer. I såfall, hvordan har det blitt registrert og hvordan har dette fungert?
Did not have mandatory group sessions (or lectures)

a) Hvor mange og hvilken type obligatoriske elementer har emnet dette semesteret?
"Midterm exam: oral presentation 8-10 min
Semester report: with OpenMC simulation
Final exam: oral"

b) Er det samsvar mellom arbeidsmengde for studentene og emnets vekting i studiepoeng?
On average, the appropriate amount of time was spent on this course

"Canvas - Canvas not the ideal platform, but the students have email notification for Announcements, so they stayed up-to-date. Announcements, Assignments and Modules were the only features that we used.
Email - for direct questions. This works best for students trying to reach Dorthea"

Avsenders e-post
dortheg@uio.no

FYS4711 Stråling og stråledosimetri
Navn og rolle på dialogmøtedeltagere
"Eirik Malinen (emneansvarlig)
Caitlin Martinsen (student)
Ranghild Wisted (student)"

Underveisevalueringen hva kom frem, og hvordan er disse elementene fulgt opp?
Midtveisevalueringen var generelt positiv (50 % respons på nettskjema). Bra forelesninger, fint med veksling mellom whiteboard og powerpoint. Fint at det er 15 min til diskusjon etter hver forelesning. Noen liker 2 pauser, andre liker mer 2x45 min pluss 15 min pause. Foreleser prøvde å være mer systematisk med 2x45 forelesning i andre halvdel av kurset. Alle ser på forelesningsopptakene. En student etterlyste diskusjonsgruppetimer, men det ble valgt å fortsette med diskusjonsgrupper etter hver forelesning (typisk fra 11:45-12:00 hver forelesning). En etterlyste eksamenstrening, men diskusjonsgruppene er nettopp for å lære å prate om faget (eksamen er muntlig). Læreboka er gammel, og skal vurderes byttes ut neste gang (selv om det er få relevante bøker som dekker pensum bra).

a) I hvilken grad har studentene de nødvendige og/eller forventede forkunnskaper for emnet?
Studentene syntes de hadde de nødvendige forkunnskapene.

b) Er det god sammenheng mellom emnets læringsmål og testing av disse ved eksamen el.l.?
Ja, generelt. En student synes det var litt mange spørsmål om matematiske definisjoner hadde forventet mer kvalitative spørsmål.

c) Hvordan har erfaringene med eksamen vært dette semesteret?
Erfaringene var gode. Studentene fikk et forberedende spørsmål på email noen dager før eksamen, som de skulle bruke 5 min på under selve eksamen. Det var fint at vi viste en del grafer, slik at studenten kunne forklare fysikken bak og hva slags sammenhenger grafene viste.

d) I hvilken grad har studentene oppnådd læringsmålene dette semesteret?
I høy grad.

a) Spesielt gode erfaringer med emnet?
Forelesningene fint at hver forelesning startet med en kort gjennomgang av hva som ble forelest forrige gang. Fin bruk av whiteboard. Bra at det ble satt av nok tid til diskusjon. De nye regneøvelsene falt også i smak. De to obligatoriske oppgavene (en røntgenlab og en Monte Carlo simuleringsoppgave) var krevende men interessante. Hvis det skal lages flere obliger må de 2 første bli kortere.

b) Hvilke erfaringer har dere med undervisningsaktivitetene hvor lærer studentene mest og minst, og er det aktiviteter som bør endres eller fjernes?
Studentene følte de lærte litt av 'alt' forelesninger, diskusjonsgrupper, regneøvelser, obligatoriske innleveringer. Antall dager avsatt til regneøvelser kan gjerne økes. Det var litt mange regneoppaver til hver gang. De fleste rakk ikke å få gjort programmeringsoppgavene (men det ble nok programmering i de to innleveringene). Største minus var nok at studentene ønsket en bedre plan for kurset lengre frem i tid for å kunne planlegge feks jobb og andre faglige aktiviteter. Emneansvarlig planla kanskje mer i et 2-ukers perspektiv, så dette skal forbedres. Siste innleveringsoppgave kom for tett opp mot eksamen.

c) Har emnet krav om aktiv deltagelse på gruppetimer. I såfall, hvordan har det blitt registrert og hvordan har dette fungert?
Nei.

a) Hvor mange og hvilken type obligatoriske elementer har emnet dette semesteret?
2 obligatoriske innleveringer (rapporter eksperimenter og simuleringer).

b) Er det samsvar mellom arbeidsmengde for studentene og emnets vekting i studiepoeng?
Ja.

Canvas har fungert bra.

" Studentene har vært fornøyd med kurset. 
- Regneoppgaver bør legges ut i god tid før regnegruppene.
- Prøve å ta ett tema per forelesningsdobbelttime (selv om det anerkjennes at noen tema trenger feks 1 1/2 time) eller lagre temaer som to forelesninger i forelesningsopptak. 
- Mer langsiktig planlegging av tid til feks laboratorieoppgave."

Avsenders e-post
emalinen@uio.no

FYS4720 Cellulær radiobiologi
Navn og rolle på dialogmøtedeltagere
"Nina Edin (emneansvarlig)
Heidi Lyng (medansvarlig)
Ivar Steen (student)"

Underveisevalueringen hva kom frem, og hvordan er disse elementene fulgt opp?
"Et ønske om intro til gruppetime fra foreleser. Fulgt opp.
Et ønske om kortere videobiter med overskrifter. Vil bli fulgt opp fremover"

a) I hvilken grad har studentene de nødvendige og/eller forventede forkunnskaper for emnet?
Ja

b) Er det god sammenheng mellom emnets læringsmål og testing av disse ved eksamen el.l.?
Ja

c) Hvordan har erfaringene med eksamen vært dette semesteret?
Fungerte bra. Spørsmålene underveis i kurset var god hjelp. Funker bra med muntlig diskusjon i timene som forberedelse til muntlig eksamen

d) I hvilken grad har studentene oppnådd læringsmålene dette semesteret?
Stor grad!

a) Spesielt gode erfaringer med emnet?
Godt klassemiljø. Flipped classroom funker veldig bra

b) Hvilke erfaringer har dere med undervisningsaktivitetene hvor lærer studentene mest og minst, og er det aktiviteter som bør endres eller fjernes?
Funker bra

c) Har emnet krav om aktiv deltagelse på gruppetimer. I såfall, hvordan har det blitt registrert og hvordan har dette fungert?
Labkurs obligatorisk. Gruppetimer (fysisk) ikke obligatorisk, men nyttige.

a) Hvor mange og hvilken type obligatoriske elementer har emnet dette semesteret?
Labrapport eneste obligatoriske avlevering

b) Er det samsvar mellom arbeidsmengde for studentene og emnets vekting i studiepoeng?
ja

Canvas funker bra. E-poster ok

Labben føltes relevant

Avsenders e-post
nina@uio.no

FYS5810 Fysikkdidaktikk i praksis
Navn og rolle på dialogmøtedeltagere
Ellen K. Henriksen (emneansvarlig), Mari R. Guttormsen, Helene Lane, Ingvild Garmo Nilsson (i tillegg har 3 studenter svar på et anonymt, nettbasert evalueringsskjema innspill derfra er også med her)

Underveisevalueringen hva kom frem, og hvordan er disse elementene fulgt opp?
Siden emnet bare varte fra oktober til desember og siden vi var en liten studentgruppe med god, løpende kommunikasjon om hvordan vi organiserte undervisningen, hadde vi ingen formell midtveisevaluering. Studentene bekreftet på evalueringsmøtet at dette var OK.

a) I hvilken grad har studentene de nødvendige og/eller forventede forkunnskaper for emnet?
De har forventede forkunnskaper siden de har 80-gruppe i fysikk, fysikkdidaktikk-emnet FYS3810, tidligere skolepraksis gjennom ILS  samt ped-kurs fra ILS fra før.

b) Er det god sammenheng mellom emnets læringsmål og testing av disse ved eksamen el.l.?
"Studentene uttrykte at det var god sammenheng. Eksamen besto hovedsakelig av en muntlig presentasjon der studenten beskrev og reflekterte over undervisningen de gjennomførte i praksisen av emnet, på videregående skole, og sammenholdt dette med pensumlitteratur de har lest om fysikkdidaktikk i emnet (de måtte kort presentere minst to artikler fra pensumlitteraturen). 
Studentene var positive til pensumlitteraturen og likte at pensum består av både norske og utenlandske artikler. De likte at studentene selv presenterte og diskuterte pensumartiklene på ""forelesninger""/gruppetimer i emnet - dette ga en felles forståelse av innholdet. De foretrakk likevel at også emneansvarlig kommenterte og utdypet studentenes presentasjoner slik at de kunne føle seg sikre på at artiklene var riktig forstått."

c) Hvordan har erfaringene med eksamen vært dette semesteret?
Det kom forslag om at presentasjonsdelen på eksamen kunne være noe kortere og gi litt mer tid til utspørring om resten av pensum. Dette kunne ordnes ved at det var krav om bare én artikkel å presentere i stedet for 2 til gjengjeld tydeligere krav om å bruke pensumlitteraturen i refleksjonen over egen undervisning.

d) I hvilken grad har studentene oppnådd læringsmålene dette semesteret?
"Alle fikk ""bestått"" på eksamen og demonstrerte tydelig både at de har planlagt, gjennomført og reflektert over undervisning i fysikk i videregående skole og at de kan bruke forskningslitteratur i fysikkdidaktikk til kritisk å reflektere over egen undervisning."

a) Spesielt gode erfaringer med emnet?
Studentene er svært positive til emnet siden det er tett på den profesjonen de snart skal ut i (fysikklærere i videregående skole). De satte pris på diskusjonene både av pensumlitteratur og av den undervisningen de først planla og deretter rapporterte fra og reflekterte over i plenum.

b) Hvilke erfaringer har dere med undervisningsaktivitetene hvor lærer studentene mest og minst, og er det aktiviteter som bør endres eller fjernes?
"Det er viktig i starten av emnet å etablere en konstruktiv og vennlig tilbakemeldingskultur. Studentene synes praksisen var kort (men dette er det nok vanskelig å endre i praksis siden hele emnet er over på under 8 uker). Studentene foreslo at de skulle være sammen i faste par, to og to, gjennom hele praksisen, heller enn å være i treer-grupper og veksle på ""partner"" slik vi gjorde det i år. De kunne også tenke seg å undervise to økter alene og bare en sammen, heller enn omvendt slik vi gjorde det i år. De ønsker å kunne velge mellom praksis i Fysikk2 eller Fysikk1 (i år hadde vi bare Fysikk1-klasser)."

c) Har emnet krav om aktiv deltagelse på gruppetimer. I såfall, hvordan har det blitt registrert og hvordan har dette fungert?
Vi har ikke noe formelt oppmøtekrav (og det er godt å slippe byråkrati knyttet til dette). I år anslår emeneansvarlig at det var minst ca 75 % oppmøte til all undervisningen, og det er tilfredsstillende. All undervisningen har vært fysisk dette semesteret.

a) Hvor mange og hvilken type obligatoriske elementer har emnet dette semesteret?
Det obligatoriske elementet er gjennomføring av praksis i fysikk i videreghående skole med undervisning i 6 undervisningsøkter á 2 x 45 min hver. IDet var også en sterk forventning, men ikke et formelt krav, om at alle skulle presentere en del av pensumlitteraturen og dessuten presentere egen undervisning før og etter praksisen, på forelesninger/gruppetimer i emnet.

b) Er det samsvar mellom arbeidsmengde for studentene og emnets vekting i studiepoeng?
Studentene uttrykte at det var godt samsvar her.

Primær kommunikasjonskanal er Canvas. Studentene er fornøyd med dette, og det gir mulighet til deling av presentasjoner, samskriving i dokumenter osv. Men emneansvarlig vil bemerke at hvis vi f.eks. flytter på undervisning, må dette endres både i Canvas og på emnets semesterside fordi det bare er sistnevnte som vises i studentenes kalendere. Dette er litt tungvint.

Studentene uttrykte at tilbakemeldingene de fikk fra praksisveilederne (fysikklærerne) i praksisen kunne vært mer (konstruktivt) kritiske. Denne rollen kan tydeliggjøres mer når praksislærerne blir rekruttert neste år.

Avsenders e-post
ekarolin@uio.no

FYS9465/4465 
Navn og rolle på dialogmøtedeltagere
"Eirik G. Flekkøy (emneansvarlig)
Gaute Linga (gruppelærer)
Paiman Shafabakhsh(student)
Francesca Ferrero (student)"

Underveisevalueringen hva kom frem, og hvordan er disse elementene fulgt opp?
Studentene ønsket et tidligere midtsemesterprosjlekt, noe som ble gjennomført

a) I hvilken grad har studentene de nødvendige og/eller forventede forkunnskaper for emnet?
I stor grad

b) Er det god sammenheng mellom emnets læringsmål og testing av disse ved eksamen el.l.?
Ja

c) Hvordan har erfaringene med eksamen vært dette semesteret?
Eksamen har form av en prosjektoppgave, som studenten jobber godt med. De stiller gode spørsmål underveis

d) I hvilken grad har studentene oppnådd læringsmålene dette semesteret?
I stor grad

a) Spesielt gode erfaringer med emnet?
Zoom-basert undervisning fortsetter å fungere godt. Lite frafall både hos dem som møter opp fysisk og via nett.

b) Hvilke erfaringer har dere med undervisningsaktivitetene hvor lærer studentene mest og minst, og er det aktiviteter som bør endres eller fjernes?
Noe av forelesningene kan erstattes med oppgaver.

c) Har emnet krav om aktiv deltagelse på gruppetimer. I såfall, hvordan har det blitt registrert og hvordan har dette fungert?

a) Hvor mange og hvilken type obligatoriske elementer har emnet dette semesteret?
2 prosjektoppgaver

b) Er det samsvar mellom arbeidsmengde for studentene og emnets vekting i studiepoeng?
Ja

Muntlig, E-post, zoom og Dropbox

Enkelte studenter ønsker større krav/mer måling av innsats utover prosjektoppgavene

Avsenders e-post
flekkoy@uio.no

FYS-MENA4111 Kvantemekanisk modellering av nanomaterialer
Navn og rolle på dialogmøtedeltagere
"Clas Persson (emneansvarlig)
Ole Martin Løvvik (emnemedansvarlig)
Lars Kristian Skaar (student)"

Underveisevalueringen hva kom frem, og hvordan er disse elementene fulgt opp?
Ikke noe kommentarer fra studentene. Men på spörsmål hvis vi skulle fortsette med quiz på leksjonene, så var det positivt svar.

a) I hvilken grad har studentene de nødvendige og/eller forventede forkunnskaper for emnet?
I år litt bedre enn tidligere år.

b) Er det god sammenheng mellom emnets læringsmål og testing av disse ved eksamen el.l.?
ja

c) Hvordan har erfaringene med eksamen vært dette semesteret?
Fungerte bra med muntlig. Bedre fysiskt enn zoom, selv om zoom fungerer

d) I hvilken grad har studentene oppnådd læringsmålene dette semesteret?
i det hele tatt bra

a) Spesielt gode erfaringer med emnet?
Labben er fin, og få brukt DFT-teorien og fysikaliske modeller praktiskt i prosjektet.

b) Hvilke erfaringer har dere med undervisningsaktivitetene hvor lærer studentene mest og minst, og er det aktiviteter som bør endres eller fjernes?
Bör fundere på å gå tilbaka til å ha den fundamentale teorien om tetthetfunksjonalen i starten på emnet, selv om da den andre teori-delen (om fysikaliske modeller) ikke kobles like bra med labbene. Og vi ska ta opp diskusjonsövelsene igjen. Kanskje starte prosjektoppgaven litt tidligere.

c) Har emnet krav om aktiv deltagelse på gruppetimer. I såfall, hvordan har det blitt registrert og hvordan har dette fungert?
nei

a) Hvor mange og hvilken type obligatoriske elementer har emnet dette semesteret?
10 obliger, 6 lab-quiz, og 1 prosjektoppgave

b) Er det samsvar mellom arbeidsmengde for studentene og emnets vekting i studiepoeng?
ja

Canvas, kunngjøring på semestersiden, og noe ganger via e-post.

Avsenders e-post
clasp@uio.no